literární a filmová postava From Wikipedia, the free encyclopedia
John Rambo je fiktivní postava z literární série Rambo kanadského spisovatele Davida Morrella. Poprvé se objevila v knize Rambo: První krev z roku 1972, později se stala velmi známou zejména díky filmům, v nichž ji ztvárnil herec Sylvester Stallone.[1][2][3]
Postava (resp. její zpracování) inspirovala autory dalších hrdinů a obdobně zaměřených filmů, za zmínku stojí např. Michael Ransom z filmů Strike Commando (1987) a Strike Commando 2 (1988) nebo Andrew Wyatt z filmu When Eagles Strike (2003). Je prototypem osamělého bojovníka, který čelí obrovské přesile a přesto vychází z bojů vítězně.
Pojem Rambo se také používá v souvislosti s osobou, která je velmi agresivní, ignoruje příkazy a používá násilí k řešení problémů.[2]
Poznámka: podle knižních předloh
John Rambo měl otce italského původu a indiánskou matku z kmene Navajo. Narodil se ve městě Bowie v Arizoně, kde v dětství dělal ministranta v katolickém kostele, zároveň jej matka zasvětila do některých rituálů svého kmene. Ale ani křesťanství a indiánská víra jej neovlivnily tak hluboce jako zen-buddhismus, se kterým se setkal až později ve Vietnamu. Zde mu vietnamský domorodec zachránil život a předal mu část svých zkušeností. Rambo ztratil strach a nabyl jistotu.[4] Na dětství má i špatné vzpomínky, otec se oddával alkoholu a bil matku. V mládí se John přirozeně zajímal o děvčata. První pohlavní styk měl ve svých 21 letech s mladou blondýnkou, tuto svou známost si toužil vzít. Pak ale narukoval do armády a když se vrátil z války, měla už svou rodinu, muže, syna a dceru. Na Ramba pohlížela jen jako na povrchní známost a on měl pocit, že by se k němu nejraději vůbec neznala. Poté už si John nedovedl představit manželství ani to, že by se stal otcem a přivedl dítě do světa, v němž existují války, zajatecké tábory a kde mnoho lidí nemá možnost žít obyčejným klidným životem.[5]
V mládí tedy Rambo narukoval k US Army a prodělal výcvik u speciálních jednotek na základně Fort Bragg v Severní Karolíně. Velitelem těchto jednotek byl plukovník Samuel Trautman, který v něm rozpoznal mimořádně schopného vojáka, jenž dokáže plnit i nejnáročnější úkoly, které ostatní vzdávají. Dostalo se mu i výcviku v pilotáži helikoptér. Trautman mu byl něco jako náhradním otcem. Výcvik a přímá akce v boji jsou ale dvě rozdílné věci. Rambo si v souvislosti s ostrým nasazením vzpomněl na pasáž v knize Hlava XXII (v anglickém originále Catch-22) amerického spisovatele Josepha Hellera, v níž stojí: „Prokletí sráči, oni mě chtějí zabít.“ Toto prosté seznámení se s realitou bojů pocítil poprvé v džungli při střetu s vojáky Vietkongu, kde jeho kamarádi z čety padali k zemi zasaženi kulkami a umírali v bolestech. Právě zde mu místní vietnamský domorodec pomohl.[4] Posléze byl zajat v severním Vietnamu u čínských hranic a internován v zajateckém táboře Ban Kia Na, kde byl bit a mučen, v tom se vyžíval zejména jeden thajský důstojník. Ačkoli byl zesláblý, podařilo se mu po čase z tábora uprchnout, přestože ho tři dny pronásledoval thajský důstojník s vojáky. Tomu se stopování nezdařilo a byl za to degradován.
Když se Rambo vrátil z Vietnamu do vlasti, byl šokován postojem veřejnosti k válečným veteránům, kteří na ně pohlíželi jako na masové vrahy a zabijáky dětí (např. demonstrace organizované hippies). Ramba se to dotýkalo a uráželo ho to. Někteří vojáci si nejen v bojích počínali brutálně a byli schopni jakéhokoliv zločinu. On sám neschvaloval takové konání a stavěl se i proti znásilňování domorodých žen, kterého se dopouštěli američtí vojáci. Díky postoji společnosti, která nedělala mezi vracejícími se vojáky rozdíl, k ní John začal pociťovat odpor a de facto se z ní vyloučil. Šest měsíců se potuloval po USA, než dorazil do Madisonu v Kentucky, kde mu cestu zkříží místní šerif Wilfred Logan Teasle (od tohoto bodu začíná příběh v knize Rambo: První krev).
Knihy, v nichž se objevuje John Rambo:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.