americká společnost vyrábějící polovodiče From Wikipedia, the free encyclopedia
Společnost Intel Corporation je největším světovým výrobcem polovodičových obvodů a dalších zařízení. Hlavní sídlo firmy je v kalifornském městě Santa Clara v USA, v lokalitě nazývané Silicon Valley. Celé sídlo Intelu je složeno z komplexu několika budov, centrála je pak v budově pojmenované po zakladateli společnosti Robertu Noyceovi. V sídle Intelu také naleznete muzeum mikroprocesorů.
Intel Corporation | |
---|---|
![]() Logo | |
![]() | |
Základní údaje | |
Právní forma | akciová společnost |
Datum založení | 1968 |
Zakladatelé | Robert Noyce Gordon Moore Andrew Grove |
Sídlo | ![]() |
Adresa sídla | Santa Clara, 950 52-8119, USA |
Souřadnice sídla | 37°23′17,16″ s. š., 121°57′50,4″ z. d. |
Charakteristika firmy | |
Oblast činnosti | počítačový hardware |
Produkty | Mikroprocesory Flash paměti Čipsety Síťové karty Bluetooth čipsety |
Tržní kapitalizace | 183,4 mld. $ (2022)[1] 194,4 mld. $ (2022)[2] |
Obrat | 63,1 mld. $ (2022)[3] 79 mld. $ (2021)[4] |
Provozní zisk | 2,3 mld. $ (2022)[3] 19,5 mld. $ (2021)[4] |
Výsledek hospodaření | 8 mld. $ (2022)[3] 19,9 mld. $ (2021)[4] |
Celková aktiva | 168,4 mld. $ (2021)[5] 153,1 mld. $ (2020)[6] |
Vlastní kapitál | 95,4 mld. $ (2021)[4] 81 mld. $ (2020)[6] |
Zaměstnanci | 106.700 (2014) |
Dceřiné společnosti | Intel Ireland Intel Capital Wind River Systems Havok McAfee Virtutech Intel (Germany) Intel (India) Intel Israel Mobileye … více na Wikidatech |
Identifikátory | |
Oficiální web | intel.com |
ISIN | US4581401001 |
LEI | KNX4USFCNGPY45LOCE31 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Po celém světě pracuje pro společnost Intel přes 96 500 zaměstnanců. Jako jedna z největších světových společností s ročním obratem 37,6 miliard $ (2008) a hodnotou 127 miliard $ (k 8. červnu 2006) je společnost kótována na mnoha světových burzách (NASDAQ: INTC; SEHK: 4335)
Intel je znám mezi běžnými lidmi především svými procesory. Ročně jich vyrobí přes 100 miliónů, což je zhruba 75 % celosvětové produkce x86 procesorů (r. 2000). Kromě procesorů pro osobní počítače vyrábí procesory pro PDA, čipsety, flash paměti, telekomunikační čipy i multimediální vybavení domácností (dětské elektronické mikroskopy a web kamery).
Intel se koncem roku 2005 rozhodl změnit své 37 let staré logo i známý slogan. Slogan Intel inside tak nahradil claim Leap ahead („skok kupředu“).
Společnost byla založena Robertem Noycem, Gordonem Moorem (který se proslavil díky svému Moorově zákonu), Arthurem Rockem a Maxem Palevskym[7] v roce 1968 pod původním názvem Integrated Electronics Corporation. Moore a Noyce přišli z Fairchild Semiconductor a stali se tím prvními zaměstnanci. Rock nebyl zaměstnanec ale investor.[8] Celková počáteční investice činila 2,5 milionu dolarů směnitelných dluhopisů a 10 tisíc dolarů od Arthura Rocka. Pouze 2 roky poté dokončil Intel svou první nabídku akcií (IPO) a získal 6,8 milionu dolarů (23 dolarů za akcii). Třetí zaměstnanec Intelu Andy Grove byl původně chemický inženýr, který později po velkou část 80. a 90. let společnost řídil.
V roce 2008 uvedl Intel dvě nové platformy. Procesory Core i7 založené na architektuře Nehalem do Patice 1366.
Dále to byl Atom určený pro netbooky, který je v 441-ball µFCBGA pouzdře (letování přímo na PCB).
Mezi třetím a čtvrtým kvartálem 2009 uvedl Intel na trh Core i5 a pro něj Patici 1156.
V lednu roku 2011 Intel zahájil prodej Core i5 a i7 2. generace s produktovým označením Sandy Bridge pro patici 1155 (do vydání Sandy Bridge-E jedna z nejvýkonnějších). Během listopadu 2011 byl uveden procesoru i7 Sandy Bridge-E nejvýkonnější procesory současnosti pro patici 2011. Během dubna roku 2012 došlo k vydaní procesoru Ivy Bridge pro patici 1155. V červnu roku 2013 Intel vydal procesory Core 4. generace Haswell s paticí 1150.
Pro Core 2 Duo a Quad má nejnovější čipovou sadu x4x (P45, G43,...). Pro Core i7 to je X58.
Intel se už dlouhou dobu věnuje vývoji pouze integrovaných grafických čipů Intel Graphics Media Accelerator (zkráceně GMA) do jejich čipsetů. Nejnovější je X4500 v x45 čipsetech.
Intel pracoval na projektu Larrabee, šlo o grafickou kartu založenou na velkém počtu jednoduchých x86 jader.
Centrino je označení, které zaručuje, že dané zařízení obsahuje specifikované součásti (hardware). Skládá se z procesoru, čipsetu + grafiky a WiFi. To vše vyráběné Intelem. Většinou se jedná o součástky ze střední třídy.
Evropská komise 13. května 2009 vyměřila firmě Intel rekordní pokutu 1,06 miliardy eur za poskytování slev odběratelům pod podmínkou omezení použití čipů konkurence. Tím byla narušena evropská pravidla pro hospodářskou soutěž. Podle Evropské komise Intel poškozoval konkurenci od roku 2002, porušování pravidel hospodářské soutěže ze strany americké firmy se týkalo především čipů s označením x86 CPU. Dále podle EK platil Intel majiteli řetězce s elektronikou MediaMarkt za to, aby skladoval výhradně počítače s čipem Intel.[9] Rozhodnutí komise je konečné a není možné se již proti němu odvolat.[10] Intel přesto obvinění popírá. V jiných zemích byl odsouzen jako vinen, proto se předpokládá že i zde nakonec odvolání neuspěje.
Intel se s firmou AMD mimosoudně dohodl na vyrovnání ztráty ze zisku částkou 1,25 miliardy USD. Firma AMD ale kvůli omezování konkurentem přišla odhadem o cca 30-50 miliardy amerických dolarů.
V posledních letech se objevují leta přítomné neodstranitelné zranitelnosti procesorů. Je to například Meltdown, Spectre či zranitelnost umožňující obejít kryptografickou ochranu.[11]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.