První důkaz oosídlení území, na kterém se rozkládají dnešní Horní Počernice, pochází zobdobí kolem roku 4500 př. n. l. Osídlování probíhalo pravděpodobně ve dvou na sobě nezávislých proudech a časových vlnách. První proti proudu Vltavy podél Rokytky a Svépravického potoka. Druhá proti proudu řeky Labe a zde přes hřeben uNehvizd do údolí Svépravického potoka. Ztohoto období byly voblasti Chval nalezeny různé exempláře pazourků. V centru Horních Počernic byla zmapována chata laténské kultury z mladší doby železné. Nejvýznamnější archeologická lokalita byla ovšem slovanská, z doby hradištní (asi z 11. století), objevená v roce 1968 v poloze Na Chvalce a datovaná podle zlomků keramiky.[3]
První písemná zpráva o obci Počernice pochází z roku 1322, kdy ji vlastnil staroměstský měšťan Zipota Benešovský, stejně jako Čertousy, v nichž vystavěl tvrz. Prodal je roku 1357 pražskému arcibiskupovi Arnoštovi z Pardubic, který ji postoupil pražské univerzitě. Koupi roku 1366 potvrdil císař Karel IV. Univerzita postupovala právem zákupným pozemky různým majitelům, kteří v Horních Počernicích do třicetileté války vybudovali dvory a založili rozsáhlý chov ovcí. Univerzitě patřila ves i po třicetileté válce, kdy zde podle berní ruly stálo deset selských domů a tři domy chalupnické, další usedlosti byly pobořeny. Horní Počernice později patřily pod michelské panství a vrchnost zde zřídila školu a hospodu. V polovině 19. století již bylo ve vsi evidováno 70 domů a 600 obyvatel.[4]
Roku 1928 (či 1933[5]) byly kHorním Počernicím připojeny Čertousy.[6] Na základě návrhu zroku 1941 a souhlasu obcí ze 13. září 1941 nařídil okresní úřad Praha-venkov k1. únoru 1943 připojení obcí Chvaly a Svépravice (sXaverovem) ke stávající obci Horní Počernice.[7] Roku 1947 proběhla volba představitelů nové, sloučené obce. Kromě zmíněných obcí leží na území Horních Počernic též území bývalé vsi Babice, která zanikla během třicetileté války. Rozhodnutím středočeského krajskéhonárodního výboru ze 27. prosince1968 byla obec Horní Počernice povýšena od 1. ledna1969 na město, kterému byl udělen i znak, platný do současnosti (ve stříbrno-červeně šikmo děleném štítě černý kůň se zlatou zbrojí a uzděním skákající přes tři volné zlaté obilné klasy, prostřední se dvěma, krajní s vnějším listem).
Roku 1974 byly Horní Počernice připojeny kPraze a začleněny do městského obvodu Praha 9, zůstal jim však vlastní místní národní výbor. Roku 1990 bylo území působnosti MNV Horní Počernice transformováno v městskou část Praha-Horní Počernice.
Slučování obcí Horní Počernice, Chvaly, Svépravice a osad Čertousy a Xaverov proběhlo natolik důkladně, že jejich někdejší hranice nelze vyčíst ani z katastrálních hranic (Horní Počernice tvoří dnes jediné katastrální území), ani zpopisných čísel (i ta byla sloučena do jedné řady). Horní Počernice se statisticky člení do 18 základních sídelních jednotek; zjejich vymezení lze zhruba odvodit hranici mezi Chvaly a Horními Počernicemi (vlinii Jívanské ulice se zakřivením k Libáňské ulici) či vymezení Xaverova, avšak Svépravice patří z větší části do ZSJ Chvaly a Čertousy do ZSJ Horní Počernice a Cirkusová.
Horní Počernice (historické jádro Horních Počernic a Čertous a oblast zástavby jižně od trati 231 a východně od Jívanské ulice)
Ve žlíbku (sídliště kolem ulice Ve Žlíbku a oblast jižně – ul. Markupova, Dandova, V Slavětíně)
Cirkusová (severní část Čertous a průmyslová zóna severně od trati 231 u Čertous)
K Vinoři (severně od ZSJ Cirkusová)
Horní Počernice-sever (průmyslová zóna severně od trati 231 vymezená ulicemi Bystrá, F. V. Veselého a Ve Žlíbku, plus oblast nádraží a chvalského hřbitova)
Komerční zóna Horní Počernice-sever (průmyslová zóna severně od ZSJ Horní Počernice-sever, vymezená ulicemi F. V. Veselého, Bystrá, Novopacká, Ve Žlíbku, dříve část ZSJ K Vinoři)
Horní Počernice-za Novopackou (dřívější ZSJ Satalice-východ C, severně od ZSJ Komerční zóna Horní Počernice-sever)
Chvaly (Chvaly až kJívanské ulici a většina Svépravic)
Za poděbradskou silnicí (průmyslová zóna severně od Chval a trati 231, vymezená ulicemi Novopacká a Bystrá)
Horní Počernice-západ (bývalá ZSJ Satalice-východ B, neosídlená oblast severně od trati 231 mezi tratí 070 a silnicí I/10)
UČerného Mostu-východ (dřívější ZSJ Rajská zahrada A severně od Chlumecké a Náchodské poblíž stanice metra Černý Most, oblast obchodů Makro, Hornbach, Sconto a pás včetně Chvalského lomu až ke Stoliňské ulici)
Ustarých rybníků (oblast jižně od Chval a západně od Svépravic)
U starých rybníků-jih (dřívější ZSJ U hvozdu, část Svépravic jižně od dálnice D11)
U starých rybníků-západ (dřívější ZSJ Za hřbitovem B; výběžek západně od Pražského okruhu)
Xaverov
Xaverov-východ (průmyslový areál)
Nad křížky (oblast západně od Horních Počernic a Xaverova až khranici Klánovic a hranici Prahy)
Nad křížky-jih (dřívější ZSJ U křížku B v Klánovickém lese)
Každoročně se na Chvalské tvrzi pořádá Počernické pálení čarodějnic, které je každoročně jednou znejvětších kulturních akcí, která přiláká tisíce obyvatel Horních Počernic, ale i okolních čtvrtí a měst. Dále se na Chvalském zámku konají celoročně významné výstavy, které cílí na různé věkové kategorie. Vmístních tělocvičnách se každý den odehrávají kurzy a kroužky jak pro děti, tak dospělé. Na významu poslední dobou získává mládežnický florbalový tým Horse Power. Nesporný význam pro celé Horní Počernice a okolí má i divadlo, které má zde dlouhou tradici vpodobě ochotnických a profesionálních souborů. Kromě Divadla v přírodě získává poslední dobou na významu také Divadlo Horní Počernice, které vzniklo přestavbou kina. Zde pravidelně vystupují přední divadelní herci jako Vilma Cibulková, Miroslav Etzler, Eliška Balzerová aj.
I když se Horní Počernice nacházejí na samé periferii Prahy, mají dobré spojení s Prahou. Pomocí MHD lze během 15-40 minut dosáhnout centra města. Využít lze kombinaci autobus + metro nebo vlakové nádraží Horní Počernice, ze kterého ve víceméně pravidelných intervalech odjíždějí vlaky směrem Praha Masarykovo nádraží a Praha hlavní nádraží. Vlakové nádraží mohou občané využívat již od roku 1873.
Horní Počernice jsou ze tří stran uzavřeny dálnicemi D0, D10 a D11 s adekvátním dopadem na zdraví a pohodlí obyvatel.
Chvaly, Vojická, Nádraží Horní Počernice, Lukavecká, Divadlo Horní Počernice, Na Kovárně, Bártlova, Čertousy, Komárovská, Třebešovská, Ve Žlíbku, Jizbická, Pavlišovská, Chodovická, Sídliště Horní Počernice, Sportovní centrum Horní Počernice, Jeřická, Khodlova, Vysokovská, Libošovická, Krahulčí, Svépravice, Na Svěcence, Sekeřická, U Tabulky, Stavební zóna Horní Počernice, Logistická zóna Horní Počernice, Františka Veselého, Paceřická, Do Čertous, K Zelenči, Vlastibořská, Sezemická, Xaverovský Háj, Ke Xaverovu, Xaverov
Antes, Hubert Ing., Liška, Ivan, Špiller, František Ing. a zaměstnanci Úřadu městské části Praha 20 - Horní Počernice. Horní Počernice. [s.l.]: Mar oli, 2002. ISBN80-86453-14-6. S.19–41.
GIS ZISArchivováno 24. 12. 2014 na Wayback Machine., mapa Integrovaného záchranného systému ČR, HZS ČR na základě podkladových dat ČÚZK a OpenStreetMap, 21. 6. 2012
Antes, Hubert Ing., Liška, Ivan, Špiller, František Ing. a zaměstnanci Úřadu městské části Praha 20 - Horní Počernice. Horní Počernice. [s.l.]: Mar oli, 2002. ISBN80-86453-14-6. S.42–49.
Literatura
Pavel Vlček a kolektiv: Umělecké památky Prahy, Velká Praha I., A-L, Academia: Praha 2012, ISBN 978-80-200-2107-6; s. 536-545.