italský vynálezce From Wikipedia, the free encyclopedia
Grazioso Enea Lanfranconi (30. května 1850 Peglio – 9. března 1895 Prešpurk) byl italský inženýr a vynálezce.
Grazioso Enea Lanfranconi | |
---|---|
![]() | |
Narození | 30. května 1850 Peglio, Království lombardsko-benátské |
Úmrtí | 9. března 1895 (ve věku 44 let) Prešpurk, Rakousko-Uhersko |
Příčina úmrtí | sebevražda |
Místo pohřbení | Varese |
Národnost | italská |
Povolání | inženýr a sběratel umění |
Ocenění | Řád Františka Josefa |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodil se v měšťanské rodině. Jeho otec Giovanni Battista Lanfranconi pracoval jako inženýr na výstavbě železnic po Rakousko-Uhersku (dráhy Semmering, uherské západní dráhy nebo severní dráhy). Enea studoval v Miláně, v roce 1867 se se svými rodiči přistěhoval do Prešpurku a zde trvale žil od r. 1870.[1] Zabýval se především regulací Dunaje (mezi Devínem a Gönyű). Byl zastáncem vodního spojení Dunaje s Rýnem, Odrou a Labem. Na toto téma psal i teoretické práce. Na kongresu geografů v Benátkách získal první cenu.[2] Po svém otci zdědil lom a v něm poprvé použil samočinnou nakládací rampu, kterou vynalezl. Tento vynález vzbudil velkou pozornost a Lanfranconi si ho nechal patentovat ve většině evropských zemí a v Americe.
Byl filantropem. Byl zakládajícím členem Spolku maďarských dějin a zabýval se archeologií. Snažil se najít hrob krále Arpáda a argumentoval, že byl pohřben na Tureckém kopci u obce Bad Deutsch-Altenburg.[2] Byl sběratelem umění, především knih. Přes 2 000 svazků, především z 15. až 18. století, které byly získány při dražbě jeho pozůstalosti, je dnes v maďarské Státní knihovně.[3]
Život ukončil sebevraždou. Je pohřben a hřbitově ve Varese.[4]
Byl jmenován komturem řádu Františka Josefa.
V Bratislavě stojí palác Lanfranconi, který je sídlem ministerstva životního prostředí.
Ve zkomolené formě jeho jména byl po něm v Bratislavě pojmenován internát Lafranconi a také most Lafranconi,[6] který však byl roku 2021 přejmenován a uveden do souladu s příjmením.[7]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.