Filip III. Francouzský
francouzský král z rodu Kapetovců From Wikipedia, the free encyclopedia
francouzský král z rodu Kapetovců From Wikipedia, the free encyclopedia
Filip III. Francouzský řečený Smělý (francouzsky Philippe le Hardi; 3. dubna 1245 Poissy – 5. října 1285 Perpignan) byl francouzský král z dynastie Kapetovců. Po boku otce se zúčastnil křížové výpravy do Tunisu a osudnou se mu stala kruciáta vedená proti Aragonii. Marně se ucházel o korunu římského krále a Dante Alighieri jej ve své Božské komedii umístil do Očistce.[1]
Filip III. Francouzský | |
---|---|
král Francie | |
![]() Ideální portrét Filipa III., Versailles 1837-1838 | |
Doba vlády | 1270–1285 |
Korunovace | 12. srpna 1271 Remeš |
Narození | 3. dubna 1245 Poissy |
Úmrtí | 5. října 1285 (ve věku 40 let) Perpignan |
Pohřben | katedrála v Narbonne bazilika Saint-Denis |
Předchůdce | Ludvík IX. |
Nástupce | Filip IV. |
Manželka | Isabela Aragonská Marie Brabantská |
Potomci | Filip IV. Karel Ludvík Markéta Blanka |
Otec | Ludvík IX. |
Matka | Markéta Provensálská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Filip se narodil jako druhorozený syn[2] francouzského krále Ludvíka IX. a Markéty, dcery provensálského hraběte Ramona Berenguera V. V květnu 1258 král Ludvík uzavřel s aragonským králem Jakubem I. dohodu o budoucím manželském svazku jejich dětí. Svatba Filipa a Isabely se odehrála 28. května 1262 v Clermontu v Auvergne.[3] V době mezi zasnoubením a sňatkem zemřel roku 1260 Filipův starší bratr Ludvík a Filip se tak stal následníkem trůnu.
Králem se stal po smrti svého otce Ludvíka IX. 25. srpna 1270. Korunován byl v katedrále v Remeši o rok později. Zpoždění korunovace bylo způsobeno návratem z Afriky, kde byl Filip společně se svou první ženou a otcem, kteří se živí do Evropy nevrátili. Vlastní křížovou výpravu nikdy nevypravil.
Snažil se pokračovat v otcově politickém snažení, v roce 1271 se mu podařilo získat hrabství Poitou a Toulouse, v letech 1272–1273 se s podporou strýce Karla pokoušel získat římskoněmeckou korunu. Marně, římským králem se stal švábský hrabě Rudolf, zakladatel mocné habsburské říše.
Zemřel u Perpignanu při návratu z válečné výpravy do Aragonie. Při obléhání města Girona se v teplém počasí začala rychle šířit epidemie úplavice či tyfu. Vnitřnosti panovníka jsou pohřbeny v katedrále sv. Justa v Narbonne a kosti v Saint Denis.
První sňatek uzavřel 28. května 1262 s Isabellou, dcerou krále Jakuba I. Aragonského a jeho druhé manželky Yolande z Maďarska.
Potomci:
Po smrti královny Isabely se 21. srpna 1274 se Filip III. oženil s Marií, dcerou zesnulého Jindřicha III., vévody z Brabantu, a Adelaidy Burgundské, vévodkyně z Brabantska.
Potomci:
Ludvík VII. Francouzský | ||||||||||||
Filip II. Francouzský | ||||||||||||
Adéla ze Champagne | ||||||||||||
Ludvík VIII. Francouzský | ||||||||||||
Balduin V. Henegavský | ||||||||||||
Alžběta Henegavská | ||||||||||||
Markéta I. Flanderská | ||||||||||||
Ludvík IX. Francouzský | ||||||||||||
Sancho III. Kastilský | ||||||||||||
Alfons VIII. Kastilský | ||||||||||||
Blanka Navarrská | ||||||||||||
Blanka Kastilská | ||||||||||||
Jindřich II. Plantagenet | ||||||||||||
Eleonora Anglická | ||||||||||||
Eleonora Akvitánská | ||||||||||||
Filip III. Francouzský | ||||||||||||
Alfons VII. Kastilský | ||||||||||||
Alfons II. Provensálský | ||||||||||||
Sancha Kastilská | ||||||||||||
Ramon Berenguer V. Provensálský | ||||||||||||
Renier ze Sabranu | ||||||||||||
Garsenda ze Sabranu | ||||||||||||
Garsenda z Forcalquier | ||||||||||||
Markéta Provensálská | ||||||||||||
Humbert III. Savojský | ||||||||||||
Tomáš I. Savojský | ||||||||||||
Beatrix z Viennois | ||||||||||||
Beatrix Savojská | ||||||||||||
Vilém I. ze Ženevy | ||||||||||||
Markéta ze Ženevy | ||||||||||||
Beatrix z Faucigny | ||||||||||||