kniha From Wikipedia, the free encyclopedia
Farma zvířat je alegorická satirizující novela George Orwella, ukazující formou bajky politické vztahy a děje mezi lidmi. Autor se důsledně vyhýbá vysvětlujícím komentářům, ale vzhledem k době napsání díla je nejzjevnější podobenství se stalinskou degenerací Sovětského svazu. V příběhu se objevuje skupinka zvířat, která se vzbouří a vyžene lidi z farmy, na které žije, a vede ji sama. Jejich vláda se však postupně zvrhne v brutální tyranii. Tato novela byla napsána v průběhu druhé světové války a vydána v srpnu roku 1945. Ačkoliv nebyla do konce 50. let příliš úspěšná, dnes je jedním z nejznámějších děl autora, stejně jako např. dystopický román 1984.[1]
Farma zvířat | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Autor | George Orwell | ||
Původní název | Animal Farm | ||
Země | Anglie | ||
Jazyk | angličtina | ||
Žánr | klíčový román, satirical fiction, bajka a dystopická fikce | ||
Ocenění | Hugo Award for Best Novella (1946) Prometheus Award (2011) NPR Top 100 Science Fiction and Fantasy Books Modern Library 100 Best Novels | ||
Vydavatel | Harvill Secker | ||
Předchozí a následující dílo | |||
| |||
![]() | |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
I když se Orwell o vzorech literárních postav přímo nevyjádřil, jsou s ohledem na dobu vzniku často následně interpretovány (zejména postava Napoleona) následujícím způsobem:[2]
Příběh se odehrává na poměrně malé farmě, kterou vlastní pan Jones. Na farmě jsou mimo pana Jonese také psi, kočka, prasata, ovce, krávy, koně, osel, krysy, holubi, kozy a kachny. Jednoho dne se pan Jones opil a zapomněl zvířata zavřít. Ta se sešla ve stodole a prase Major vyprávělo o revoluci, která jednou přijde.
Naučil zvířata zpívat píseň Zvířata Anglie.
Za několik dní zemřel, ale po jeho smrti se zvířata vzbouřila a vyhnala pana Jonese. Bylo to o Svatojánské noci poté, co jim opilý pan Jones nedal nažrat. Tím začala revoluce. Potom prasata oznámila, že umějí psát a číst díky vyhozeným slabikářům a že přejmenují Panskou farmu na Farmu zvířat a napsala na stodolu sedm přikázání, která zní asi takto:
Ovce si to nedokázaly zapamatovat, a tak je prasata musela naučit jednodušší přikázání, které znělo: 4 nohy dobré, 2 nohy špatné.
Potom se zvířata pustila do prací na statku. Prasata se díky svojí inteligenci ujala vedoucích pozic. Vše jim začalo jít mnohem lépe než dříve. Podařilo se jim také v bitvě u kravína odrazit první útok lidí.
Za čas se narodila štěňata, ale hned po odkojení si je vzalo prase Napoleon na výchovu. Takhle to šlo dál, až další prase, Kuliš, vytvořilo nákres větrného mlýna. Napoleon byl proti už od začátku, ale Kuliš měl navrch. Když měl nákres hotový, na pravidelném nedělním shromáždění mělo dojít k hlasování o jeho stavbě. Kulišovo nadšení zvířata uchvátilo, avšak před zahájením hlasování Napoleon náhle přivolal devět psů – dorostlých převychovaných štěňat – a vyhnal Kuliše z farmy pryč.
Zvířatům se to nelíbilo, ale bála se psů, a tak nic neříkala. Poté Napoleon rozhodl, že se mlýn začne stavět. Stavba byla obtížná, ale zvířata dělala, co mohla. Téměř dokončený mlýn shodila vichřice. Napoleon však prohlásil, že viníkem je Kuliš, který se uchýlil na sousední farmu a organizuje sabotáže. Následně byly veškeré nezdary přičítány Kulišovi. Řada zvířat byla obviněna ze spolupráce s ním a odsouzena k smrti.
Napoleonův pomocník, prase Pištík, měnil postupně přikázání. Upravená přikázání zněla asi takto: - Žádné zvíře nebude pít alkohol přes míru - Žádné zvíře nebude spát v posteli s povlečením - Žádné zvíře nezabije jiné zvíře bez důvodu - Všechna zvířata jsou si rovna, ale některá jsou si rovnější
Ovčí fráze po úpravě: 4 nohy dobré, 2 nohy lepší
Zvířatům to připadalo divné, ale Pištík jim říkal, že se pletou, že mají špatnou paměť. Nakonec zvířata uznala, že má pravdu. Mezitím došlo k dalšímu útoku lidí, při němž byl opět zničen téměř hotový mlýn.
Prasata postupně soustřeďovala větší a větší moc, až nakonec vládla v čele s diktátorem Napoleonem stejně přísně jako lidé. Přeučila ovce jejich přikázání na: 4 nohy dobré, 2 lepší a začala chodit po dvou. Sedm přikázání nakonec změnila v jedno: Všechna zvířata jsou si rovna, ale některá jsou si rovnější.
Příběh vrcholí hostinou, na které jsou společně prasata a lidé – delegace sousedních farmářů. Zvířata hostinu sklesle pozorují oknem. Lidé obdivují přísný režim, jaký prasata ostatním zvířatům nastolila a Napoleon slavnostně oznamuje přejmenování Farmy zvířat na Panskou farmu. Zvířata shledávají, že již nelze odlišit prasata od lidí.
Tak autor uzavírá dějinný cyklus diktatura-revoluce-diktatura.[5]
Kniha poprvé vyšla v češtině již v roce 1946[6] u nakladatelství I. L. Kober v překladu Jiřího Havelky. Po únorovém převratu se George Orwell dostal na seznam zakázaných autorů a jeho díla tedy nemohla v Československu vycházet. Podruhé tedy kniha vyšla v roce 1981 jako Zvířecí statek u exilového nakladatelství Index v překladu Jiřího Komárka. Rovněž byla přepisována formou samizdatu v anonymním překladu s názvem Zvířecí farma. Šlo o překlad z němčiny. Přeložila Jiřina Čechová. Po Sametové revoluci pak kniha poprvé vyšla v roce 1991 v překladu Gabriela Gössela a od té doby byla znovu vydána již několikrát.
Americká CIA údajně zakoupila v 50. letech 20. století filmová práva na Farmu zvířat od vdovy po Orwellovi (přes prostředníka E. Howarda Hunta), aby mohl být změněn konec díla a vyznělo více protikomunisticky.[7] Mezi roky 1952 a 1957 posílalo Radio Svobodná Evropa (RFE) přes hranice balóny s letáky do Polska, Maďarska a Československa; příležitostně nesly tyto balóny i kopie novely Farma zvířat.[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.