město v okrese Trutnov v Královéhradeckém kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Dvůr Králové nad Labem (německyKöniginhof an der Elbe) je město vokrese Trutnov vKrálovéhradeckém kraji položené na horním toku řeky Labe. Malebné podkrkonošské město leží vKrálovédvorské kotlině na východě Jičínské pahorkatiny a na jižním svahu Podkrkonošského podhůří. Žije zde přibližně 15tisíc[1]obyvatel a je centrem regionu Královédvorsko. Nadmořská výška se od hladiny Labe (270m n.m.) zvedá až do výšky 485 metrů kseverním okraji katastru, který sousedí sobcí Vítězná.
Dvůr Králové nad Labem leží vKrálovédvorské kotlině, která je sevřena zjihu příkrým Libotovským hřbetem a ze západu a severu Podkrkonošským Zvičinsko-kocléřovským hřbetem. Sousední obce jsou Vítězná(-Huntířov, Komárov), dále Kocbeře, Kohoutov, Choustníkovo Hradiště, Žireč, Kuks, Libotov, Doubravice, Nové Lesy a Verdek. Severozápadně od města, 4km proti proudu horního toku Labe sbírá vodu podkrkonošská vodní nádrž Les Království. Zdůvodu velkého výškového rozpětí mezi nejnižší a nejvyšší nadmořskou výškou města dochází krozdílným hydrometeorologickým podmínkám (vzimě se déšť postupně svyšší nadmořskou výškou mění na sníh, na jaře a vlétě – ve více dešťových srážek.) Můžeme zde pozorovat iinverzní oblačnost na území města. Dvůr králové se řadí do klimatických oblastí MT9 která zasahuje především do středu města, a MT7, která je především vseverní části Dvora Králové. Pro klimatickou oblast MT9 je charakteristické dlouhé léto které je teplé, suché až mírně suché. Přechodné období je krátké smírným až mírně teplým jarem a mírně teplým podzimem. Zima je vtéto oblasti krátká, mírná a suchá a má krátké trvání sněhové pokrývky. Průměrná teplota vzduchu je vlednu −3 až −4 °C a v červenci 17–18 °C. Dnů se sněhovou pokrývkou je přibližně 60–80. Pro klimatickou oblast MT7 je charakteristické normálně dlouhé léto, které je mírné až mírně suché. Přechodné období je krátké a je charakterizováno jako mírným jarem a mírně teplým podzimem, zima je dlouhá normálně, je mírně teplá, suchá až mírně suchá skrátkým trváním sněhové pokrývky. Průměrná teplota vzduchu je −2 až −3 °C a včervenci 16–17 °C. Co se týče srážkového úhrnu tak ten je ve vegetačním období 400–450mm, a vzimním období 250–300mm. Počet dnů se sněhovou pokrývkou je 60–80.
Původně se zval Dvůr (Curia), Dvůr-Chvojno. První zmínka oDvoru pochází zvypravování franckých kupců, kteří prý byli vkrajině královédvorské oloupeni a někteří ipobiti. Česká knížata Dvůr-Chvojno držela odedávna, ale až oknížeti Soběslavu I. je známo, že Dvůr navštívil vroce 1139.[4]
První písemná zmínka oobci pochází zroku 1270. Vlatinsky psaném listu ze dne 27. července, vydaném vMiletíně ohledně sporu mezi faráři Hořic a Miletína ofarní právo, je mezi svědky uveden královédvorský plebán „Gottfridus de Curia“ (Bohumír ze Dvora). Tímto listem se ocitáme vobdobí vlády Přemysla Otakara II. a dle práce předního znalce doby přemyslovských králů Josefa Žemličky je Dvůr Králové nad Labem spojen sfundacemi zakládanými tímto velkým králem. Městotvorný proces na území Čech a Moravy začal již za Přemysla Otakara I. a nezastavil se ani za Václava I. Přesto ještě kpolovině 13. století počet měst sotva přesáhl pětadvacítku. Až Přemysl Otakar II. vtiskl urbanizačnímu tempu potřebnou dynamiku. Síť královských měst se tak zahustila a prakticky dovršila, takže jeho nástupcům zbyly pouhé jednotlivosti. Jedná se ovíce než 40 měst založených nebo povýšených na město Přemyslem Otakarem II., či ozačlenění již vzniklých sídel do jeho budovaných fundací. Josef Žemlička vyjmenovává ve své práci Přemysl Otakar II. král na rozhraní věků ta podstatná města, vázající se kměstotvorné a fundační činnosti Přemysla Otakara II. a vté řadě je též uveden Dvůr Králové nad Labem. Přemysl Otakar II. dal město opevnit hradbami se čtyřmi branami a stejným počtem věží.
Po záboru německojazyčných oblastí v roce 1938 se město ocitlo na samé hranici s nacistickým Německem a ze tří stran jej obklopovala Říšská župa Sudety, přičemž některé dnešní místní části (Zboží, Žireč a Žirecká Podstráň) náležely k Říši.
Významné události do třicetileté války
1308 – Podle legendy získala Dvůr Králové druhá žena Václava II., vdova Eliška Rejčka. Město měla věnem darovat své dceři Anežce Přemyslovně bez souhlasu krále Jana Lucemburského, který za trest město Elišce odňal. Ve skutečnosti královně Elišce Rejčce město Dvůr Králové nikdy nepatřilo. Aby král získal iostatní města vdržení Elišky (Hradec Králové, Chrudim, Jaroměř, Poličku a Vysoké Mýto) vyplatil jí za ně 10 tisíc hřiven stříbra (cca 2,5 tuny).
1340 – Jan Lucemburský potvrdil královským měšťanům Dvora Králové práva, která platila pro všechny rytíře a many vokolí města.
1398 – Václav IV. potvrdil Dvoru Králové všechny výsady a svobody udělené Janem Lucemburským a navíc město získává právo várečné. Městu byl udělen králem také znak.
Do roku 1399 –Dvůr Králové náležel královské komoře.
26. února1399 se stává Dvůr Králové věnným městem českých královen. Ten den ho král Václav IV. daroval své druhé manželce Žofii Bavorské, která si ho zamilovala a město držela až do husitských válek, kdy se město přidalo na stranu husitů.
1421 –Město se přidalo na stranu husitůPražanů a Táboritů. Podle legendy Jan Žižka město Dvůr Králové vroce 1423 dobyl. Město při tom zvětší části shořelo. Místo, kde měl mít Žižka tábor se nazývalo Žižkova hora (hůra), později Žižkov. Ve skutečnosti krutý vojevůdce husitských vojsk Jan Žižka ve Dvoře Králové nikdy nebyl. Místo Žižkova hůra má svůj název od roku 1417, kdy patřila Mikuláši Nyklovi zvaného Žižka, podle toho, že byl jednooký.
1434 – Vbitvě uLipan bojovali královédvorští občané na straně Tábora, ale vr. 1436 uznali za krále Zikmunda Lucemburského a to za příslib, že císař obnoví řád věnného města, což se vr. 1437 stalo.
1437 – Po smrti Zikmunda se město dostává do držení královny a císařovny vdovy Barbory Celjské, a to až do její smrti vr. 1451.
1450 – Město je přepadeno slezskými křižáky, kteří jej zapálili. Královédvorskými byli ale přemoženi, pochytáni a naházeni do ohně, který způsobili.
1458– Dvůr Králové se, jako věnné město, dostává do držení české královny Johany zRožmitálu, druhé ženy krále Jiřího zPoděbrad a byl vdržení královny až do její smrti 12. listopadu 1475. Král Jiří městu nově potvrdil svobody a výsady, které město získalo od jeho předchůdců. Město tak zažívá 17 let prosperity a míru.
1547 – Město bylo potrestáno za účast na povstání nespokojených českých stavů proti císaři Ferdinandovi I., který mu odebral všechny svobody, výsady, práva a statky, které zčásti vrátil, když Královédvorští zaplatili uloženou pokutu a zavázali se kplacení daní zpiva a sladu. Ferdinand I. městu také ustanovil královského rychtáře.
1564 – Dvůr Králové získává choť císaře Maxmiliána II., Marie Španělská. Císař vrací městu všechna odňatá práva a potvrzuje dřívější privilegia a svobody.
1567 – Vkrálovských městech byl prováděn soupis domů. Ve Dvoře Králové jich tehdy bylo 150.
1572 – Celé město, kromě kostela a čtyř domů, lehlo popelem a trvalo skoro půl století, než se ztéto pohromy vzpamatovalo.
1619 –Královédvorští podporují povstání českých stavů penězi. Podle legendy spolu sKrálovéhradeckými vyslali městskou hotovost (vojsko) na pomoc Praze vroce 1620. Ve skutečnosti se městské vojsko zúčastnilo bitvy uPrahy až vroce 1757. Po porážce povstání na Bílé hoře město čelilo represím ze strany Ferdinanda II. a muselo přijmout katolickou víru.
1720 – Alžběta Kristýna Brunšvická, manželka Karla VI. Vtéto době utrpělo město značné škody od pruského vojska. Ve městě leželo posádkou střídavě vojsko pruské irakouské a to vletech 1741, 1744 a 1745 (bitva unedalekého /Horního/ Žďáru).
1750 – Marie Terezie. Ta potvrdila Dvoru Králové všechny jeho výsady. Poslední česká královna, která navštívila své věnné město Dvůr Králové. V roce 1752 dala na místě dřevěného kostela postavit kamenný kostel Povýšení Svatého Kříže (kostelíček). Sedmiletá válce vletech 1756–1763 zuřila vokolí města.
1866 – Vprusko-rakouské válce se 7. června poblíž města srazily obě armády stakovou silou, že ulice města byly přeplněny mrtvolami a raněnými. František Josef I. zde raněné osobně navštívil.
1886 – Vlistopadu byl městský znak prohlášen Zemským archivem Království českého za autentický.[5]
1926 – Město navštívil vsobotu 10. července president Tomáš Garrigue Masaryk. Prezident byl na Masarykově náměstí přivítán starostou Václavem Měšťákem a legionářem Janem Vávrou.
Vroce 1995 městu oficiálně udělil prapor předseda Poslanecké sněmovny Milan Uhde.
Podle sčítání 1921 zde žilo v1184 domech 13290 obyvatel, znichž bylo 7148 žen. 12009 obyvatel se hlásilo kčeskoslovenské národnosti, 1124 kněmecké a 41 kžidovské. Žilo zde 4658 římských katolíků, 952 evangelíků, 4128 příslušníků Církve československé husitské a 217 židů.[6] Podle sčítání 1930 zde žilo v1717 domech 16585 obyvatel. 14703 obyvatel se hlásilo kčeskoslovenské národnosti a 1601 kněmecké. Žilo zde 5955 římských katolíků, 1322 evangelíků, 5385 příslušníků Církve československé husitské a 182 židů.[7]
Další informace Rok, Počet obyvatel ...
Vývoj počtu obyvatel a domů města Dvůr Králové nad Labem [8]
Rok
1869
1880
1890
1900
1910
1921
1930
1950
1961
1970
1980
1991
2001
2011
Počet obyvatel
8365
8902
10898
13201
17766
15615
18839
16083
16904
16828
17911
16976
16381
15754
Počet domů
1049
1104
1133
1239
1544
1598
2118
2449
2403
2490
2635
2970
3073
3205
Zavřít
Další informace Rok, Počet obyvatel ...
Vývoj počtu obyvatel a domů města Dvůr Králové nad Labem bez místních částí[9]
Rok
1869
1880
1890
1900
1910
1921
1930
1950
1961
1970
1980
1991
2001
Počet obyvatel
6405
6981
8813
11090
15393
13635
16585
14190
14745
15058
16271
15401
14938
Počet domů
704
759
782
889
1171
1234
1717
1996
2004
2087
2257
2528
2608
Zavřít
Věková struktura obyvatel obce Dvůr Králové nad Labem roku 2011
Rodinný stav obyvatel obce Dvůr Králové nad Labem roku 2011
Vzdělání obyvatel obce Dvůr Králové nad Labem roku 2011
Městské muzeum – Kohoutův Dvůr – Sladkovského 530
Galerie Zdeňka Buriana – Štefánikova 1029
Old Racing Collection – Štefánikova 2427 Zrušeno, exponáty se vrátily zpět do soukromých sbírek.
Pomník a hroby Rudoarmějců a obětí fašizmu na městském hřbitově, náhrobek rodiny Kratochvílovy, hrobka rodiny Sochorovy
(Socha svatého Matěje, prodána vr. 2010 do Josefova[11], umístěna v podloubí domu Restaurantu Hlavní stráž na Masarykově náměstí v Josefově).
Mariánský sloup na náměstí T. G. Masaryka z roku 1753 se sochou Panny Marie a sochami svatých Floriána, Vavřince, Kosmy a Damiána na podstavci, doprovázený sochami sv. Františka Xaverského, Jana Nepomuckého, Norberta, Ignáce, Jakuba a Jana Křtitele v parteru, byl vytvořen sochařem Josefem Procházkou (z Chrudimi)
Sousoší svatého Jana Nepomuckého (Svatojánské oratorium) na náměstí Republiky
Smírčí kříž na lokalitě Harta, vlese usilnice směrem na Kocbeře
Tomáš Halík (1856–1944), pedagog, profesor a ředitel královédvorského gymnázia, autor Dějin Dvora Králové nad Labem. Narozen vNových Dvorech (Kutná Hora), zemřel v Praze[13]
Josef Vágner (*26.5.1928, Ždírnice (Horní Olešnice), † 6.5.2000), zakladatel českého safari, 1965–1983 ředitel ZOO, pohřben ve Dvoře Králové nad Labem.
Vít Havlíček (* 1984), varhaník, zakladatel festivalu Královédvorský advent, Hudební léto Kuks a dramaturg hudebních festivalů
Stanislav Biman (*1938) – publicista a historik specializující se na česko-německé vztahy
Josef Tomáš (*1934 Studenec) – atlet, běžec na dlouhých tratích, dvanáctinásobný mistr republiky, 17. místo na OH v Tokiu na 10 000m, dlouholetý člen atletického oddílu v DKnL
Martin Šonka (* 26. března 1978, Dvůr Králové nad Labem) je český akrobatický a bývalý bojový pilot Vzdušných sil AČR.
Radnice chtěla vroce 2008 začít se stavbou solárního parku svýkonem 3,8 megawattu za přibližně 400 milionů korun, který by se stal jednou znejvětších slunečních elektráren vČeské republice. Vletech 2009 a 2010 však zastupitelé rozhodli, že takto velikou investici nepodpoří a pozemek pro tyto účely bude město pouze pronajímat.[14][15]