Drozd zemní[2] (Zoothera terrestris, syn. Cichlopasser terrestris) je vyhynulý druh pěvce z čeledi drozdovití (Turdidae). S délkou asi 16,5 cm šlo o středně velkého drozda, jehož obecné zbarvení bylo olivově hnědé, na spodní straně těla světlejší (místy až téměř bílé) a s patrnými, leč nevýraznými hnědými skvrnami na hrudi. Zobák byl tmavě hnědý.[3]
![]() | |
---|---|
![]() Ilustrace z roku 1828 (Heinrich von Kittlitz) | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() vyhynulý[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Vertebrata) |
Třída | ptáci (Aves) |
Podtřída | letci (Neognathae) |
Řád | pěvci (Passeriformes) |
Čeleď | drozdovití (Turdidae) |
Rod | drozd (Zoothera) |
Binomické jméno | |
Zoothera terrestris (Kittlitz, 1830) | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chování a ekologie drozda zemního zůstávají obestřeny tajemstvím. Tento druh poprvé objevil německý přírodovědec a cestovatel Heinrich von Kittlitz roku 1828, jenž také ptáka v roce 1830 poprvé popsal pod původním vědeckým jménem Turdus terrestris.[3][4] Domovinou drozda zemního byla Čičidžima, největší ostrov Boninských ostrovů. Podle Kittlitze se drozdi obvykle zdržovali v podrostu, což jim vyneslo druhové jméno, a představovali hojné obyvatele místních pobřežních lesů.[5]
Právě pozemní způsob života je kladen do souvislosti s vymizením drozdů v důsledku invaze nepůvodních predátorů. Od 30. let 19. století u Čičidžimy začaly kotvit velrybářské lodě, z nichž na ostrov unikly krysy. Později zde byla založena i malá osada, což se pojilo se zavlečením prasat, koz, koček a psů. Sběratel ptáků P. A. Holst, jenž se na ostrov vypravil roku 1889, zde již drozda nenalezl; neúspěchem skončila i pátrání z roku 1899 ze strany japonských sběratelů, již pracovali pro svého zaměstnavatele, obchodníka Alana Owstona původem z Anglie, ale žijícím v Japonsku. Přítomnost drozdů nepotvrdil ani výzkum z 20. let 20. století.[3][5]
Jediných šest exemplářů drozda zemního schraňují muzejní instituce ve Frankfurtu, Petrohradě, Vídni, Leidenu a Praze. Všechny získal von Kittlitz a jde o vzorky, na základě nichž druh vědecky popsal (tzv. syntypy). Vycpaný exemplář neurčeného pohlaví v pražském Národním muzeu pochází ze sbírek rakouského přírodovědce a armádního důstojníka Christopha Feldegga (1779–1845) a instituce jej zakoupila na začátku 50. let 19. století.[3][6]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.