polský kníže a král From Wikipedia, the free encyclopedia
Boleslav II. (pol. Bolesław II; okolo r. 1042 – 2. nebo 3. dubna 1081 nebo 1082) byl polský kníže (1058–1076) a král (1076–1079) z rodu Piastovců. Tento panovník získal řadu přídomků, tři nejčastější jsou Štědrý (pol. Szczodry), Smělý (pol. Śmiały) a Ukrutný (pol. Okrutny). V české literatuře je často užíván ten druhý, v polské převládá ten první, který král i sám užíval. Byl synem polského knížete Kazimíra I. a jeho ženy Dobroněgy Kyjevské.
Boleslav II. Smělý | |
---|---|
polský kníže a král | |
![]() Boleslav II. Smělý (Jan Matejko) | |
Doba vlády | 1058–1079 |
Korunovace | 25. prosinec 1076, Hnězdno |
Narození | asi 1042 Polské království |
Úmrtí | 2. nebo 3. dubna 1081/82 Ossiach |
Předchůdce | Kazimír I. Obnovitel |
Nástupce | Vladislav I. Heřman |
Manželka | Vyšeslava Kyjevská? |
Potomci | Měšek Boleslavovič |
Dynastie | Piastovci |
Otec | Kazimír I. Obnovitel |
Matka | Dobroněga Kyjevská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vybudoval mnoho nových kostelů a klášterů, pozvedl finance svého státu zavedením ražby kvalitních mincí a přechodně posílil moc panovníka. Byl zarytým nepřítelem římského císaře Jindřicha IV. a českého krále Vratislava II. a snažil se vybudovat dlouhodobé spojenectví s Uhrami a Kyjevskou Rusí, s jejichž vládnoucími rody byl pokrevně i zájmově spřízněn. Jeho spojenectví s papežem Řehořem VII. proti císaři mu roku 1076 přineslo královský titul (respektive jeho oficiální uznání).
Jeho rostoucí moc začala znepokojovat polskou šlechtu a o trůn navíc začal usilovat jeho bratr Vladislav Herman. Určitou roli mohl hrát i poněkud divoký životní styl panovníka provázený výstřelky (s oblibou unášel a týral ženy, snad trpěl sexuální úchylkou), které začala kritizovat církev v čele s krakovským biskupem Stanislavem, a spory s církví o některá její práva (o církevní majetek a právo azylu).
Spory se Stanislavem vygradovaly do té míry, že na jedné straně biskup buďto králi hrozil klatbou, nebo ji na něj uvalil (případně ji na jeho žádost uvalil papež), na druhé straně král biskupa patrně prohlásil za zrádce (co přesně tento termín znamenal a zda byl kryt nějakým legitimním soudním rozhodnutím, není jasné) a 11. dubna 1079 vpadl do kostela sv. Michala ve Skalce, kde Stanislav právě sloužil mši, a vlastnoručně jej zabil přímo u oltáře.
Bezprostředně poté vypuklo v zemi povstání, které krále vyhnalo do Uher. O dva roky později (1081/82) Boleslav II. zemřel za záhadných okolností, zřejmě byl otráven.
Měšek I. Polský | ||||||||||||
Boleslav I. Polský | ||||||||||||
Doubravka Přemyslovna | ||||||||||||
Měšek II. Lambert | ||||||||||||
Dobromir | ||||||||||||
Emnilda z Lužice | ||||||||||||
Kazimír I. Obnovitel | ||||||||||||
Heřman I. Lotrinský | ||||||||||||
Ezzo Lotrinský | ||||||||||||
Hedvika z Dilingenu | ||||||||||||
Richenza Lotrinská | ||||||||||||
Ota II. | ||||||||||||
Matylda Saská | ||||||||||||
Theofano | ||||||||||||
Boleslav II. Smělý | ||||||||||||
Igor Kyjevský | ||||||||||||
Svjatoslav I. Igorevič | ||||||||||||
Olga Kyjevská | ||||||||||||
Vladimír I. Kyjevský | ||||||||||||
Mal | ||||||||||||
Maluša | ||||||||||||
Dobroněga Kyjevská | ||||||||||||
Konstantin VII. Porfyrogennetos | ||||||||||||
Roman II. | ||||||||||||
Helena Lekapene | ||||||||||||
Anna Porfyrogennéta | ||||||||||||
Krateros | ||||||||||||
Theophana | ||||||||||||
Předchůdce: | ![]() |
Polský král Boleslav II. Smělý |
![]() |
Nástupce: |
- | 1076–1079 | - |
Předchůdce: | ![]() |
Polský kníže Boleslav II. Smělý |
![]() |
Nástupce: |
Kazimír I. Obnovitel | 1058–1076 | Vladislav Heřman |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.