Bělgorodská oblast (rusky Белгородская область [b’jelgarodskaja oblasť]) je oblast a federální subjekt Ruské federace. Oblast leží v Centrálním federálním okruhu na západě Ruska na hranici s Ukrajinou. Hlavním městem je Bělgorod. Na ploše 27 100 km² zde žije 1 513 000 obyvatel, z toho 66 % ve městech. Oblast má na ruské poměry relativně vysokou hustotu zalidnění – 55,8 osob/km².
Bělgorodská oblast Белгородская область Bělgorodskaja oblasť | |
---|---|
![]() Dmitrijevka | |
Geografie | |
Hlavní město | Bělgorod |
Souřadnice | 50°46′ s. š., 37°27′ v. d. |
Rozloha | 27 100 km² (67. místo v Rusku) |
• z toho vodní plochy | 1 % km² |
Časové pásmo | UTC+3[1] |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 1 514 527 (2023 ▼) |
Hustota zalidnění | 55,9 obyv./km² |
Jazyk | ruština |
Národnostní složení | Rusové (93 %), Ukrajinci a další |
Náboženství | Pravoslavné křesťanství |
Správa regionu | |
Stát | ![]() |
Nadřazený celek | ![]() |
Druh celku | oblast |
Podřízené celky | 21 rajónů, 11 měst |
Vznik | 6. ledna 1954 |
Gubernátor | Vjačeslav Gladkov |
Mezinárodní identifikace | |
ISO 3166-2 | RU-BEL |
Označení vozidel | 31 |
Oficiální web | belregion |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Oblast je významným zemědělským územím; jsou zde také zásoby železné rudy. Prochází tudy hlavní železniční a silniční tah Moskva – Charkov – Krym.
Oblast sousedí s Kurskou oblastí na severu, s Voroněžskou na východě, na západě a jihu pak se Sumskou, Charkovskou a Luhanskou oblastí Ukrajiny. Povrch tvoří mírná pahorkatina (Středoruská vrchovina) se střední nadmořskou výškou okolo 200 m, nejvyšší bod má 277 m. Největšími řekami jsou Severní Doněc a do něj se vlévající Oskol v povodí Donu; do Dněpru se naopak vlévá řeka Vorskla a Psel. Je zde úrodná černozem.
Původní staroruská sídla na území dnešní Bělgorodské oblasti byly v 13. století vypleněny Tatary. V 17. století vedla územím oblasti obranná bělgorodská linie na jižních hranicích ruského carství proti Krymským Tatarům (systém pevností a záseků od řeky Vorskly při Achtyrke až po dnešní Mičurinsk). Obyvatelstvo se většinou skládalo z bývalých nevolníků, kteří utekli od feudálního útlaku, a z kozáků. V hospodářství převládalo rolnictvo a řemeslná výroba.[2]
Správní obvod s centrem v Bělgorodu existoval v 18. století jako podstatně větší Bělgorodská gubernie Ruského impéria (1727–1779). Po brestlitevském míru území této oblasti připadlo Ukrajinskému státu. Bělgorodská oblast vznikla při administrativní reformě Sovětského svazu v roce 1954 vyčleněním rajónů Kurské a Voroněžské oblasti.
V průběhu rusko-ukrajinské války byla Bělgorodská oblast jednou z těch, odkud vpadly v únoru 2022 na Ukrajinu ruské invazní jednotky. Naopak v květnu 2023 se sama stala cílem omezeného pozemního útoku, když z ukrajinského území zaútočily údajné ruské opoziční partyzánské jednotky směrem na Grajvoron. Operace se účastnili také polští dobrovolníci.[3] Nejostřejší boje proběhly kolem města Šebekino.[4]
Dne 12. srpna 2024 se ruské úřady kvůli aktivitám ukrajinské armády v Kurské oblasti rozhodly evakuovat příhraniční oblasti Bělgorodské oblasti, které sousedí s Ukrajinou.[5]
Bělgorodská oblast se dělí na 21 rajónů; k roku 2020 je zde 6 měst oblastního významu, 5 další rajónních měst, 18 sídel městského typu a 1574 vesnic.
odhad k 1. 1. 2021
Bělgorod (Белгород) | 343 931 ▼ | Rakitnoje (Ракитное) | 10 048 ▼ |
Staryj Oskol (Старый Оскол) | 221 676 ▼ | Roveňki (Ровеньки) | 10 939 ▲ |
Gubkin (Губкин) | 85 225 ▼ | Prochorovka (Прохоровка) | 9 790 ▲ |
Šebekino (Шебекино) | 39 680 ▼ | Severnyj (Северный) | 24 700 ▲ |
Alexejevka (Алексеевка) | 36 578 ▼ | Proletarskij (Пролетарский) | 9 040 ▲ |
Valujki (Валуйки) | 33 032 ▼ | Tomarovka (Томаровка) | 7 394 ▼ |
Stroitěl (Строитель) | 23 780 ▼ | Birjuč (Бирюч) | 7 114 ▼ |
Novyj Oskol (Новый Оскол) | 18 359 ▼ | Krasnaja Jaruga (Красная Яруга) | 7 957 ▲ |
Razumnoje (Разумное) | 28 192 ▲ | Ivňa (Ивня) | 7 134 ▲ |
Čerňanka (Чернянка) | 14 896 ▲ | Majskij (Майский) | 14 143 ▲ |
Borisovka (Борисовка) | 12 553 ▼ | Okťabrskij (Октябрьский) | 8 785 ▲ |
Volokonovka (Волоконовка) | 10 426 ▲ | Vejdělevka (Вейделевка) | 7 347 ▲ |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.