balivát Řádu německých rytířů From Wikipedia, the free encyclopedia
Český balivát Řádu německých rytířů je jeden z balivátů Řádu německých rytířů na území někdejších zemí Koruny české. Český balivát zahrnoval na tři desítky komend. Kromě komend, které sloužily jako řádové kláštery, držel Řád německých rytířů v českých zemích také několik hradů a větší množství vesnic. Mezi nejvýznamnější hrady patřily Bouzov, Sovinec, dále pak hrady Najštejn ad.
Následuje seznam komend na někdejším území Koruny české, tj. v Čechách, Moravě a ve Slezsku.
Komenda | od | do | poznámka | obrázek |
---|---|---|---|---|
Komenda Bílina | 1302 | 1407 (1421) | Komenda byla dána do zástavy králi Václavovi IV. a již nebyla vykoupena. | |
Komenda Blatno | červen 1403[1] | konec roku 1404 | Blatno bylo založeno řádem v polovině 13. století. Do roku 1403 náleželo k chomutovské komendě. Jelikož řád nesplatil své sluhy vůči králi Václavovi IV., byla mu komenda odebrána a předána mosteckému purkrabímu Hynek z Kauffungu. | ![]() |
Komenda Býčkovice | 1253 (1233) | 1417 | Zemský komtur Oldřich musel 4. dubna 1409 býčkovickou komendu zastavit. | ![]() |
Komenda Deblín | 1. července 1299 | nejpozději 1487 | Gertrud, vdova po míšeňském purkrabím Bernhardovi z Hartenštejna, darovala řádu svůj dědičný hrad Deblín i s patnácti poddanými panstvími.[2] | ![]() |
Komenda Dobrovítov (dnešní Verneřice) | 7. července 1242 | 20. září 1411 | Dar od Jan z Miletína.[3] Na počátku 15. století sídlo balivátu pro Čechy. Roku 1411 zkonfiskován králem Václavem IV..[4] V kostele se nachází hrob velmistra řádu, Konráda z Feuchtwangenu. | ![]() |
Komenda Drobovice | 1242 | Od roku 1405 neměla vlastního komtura. Václav IV. jí odebral majetek, po husitských válkách zastavena Jiřímu z Dubé a Vízmburka. Poslední zmínka o existující komendě je z roku 1458, od roku 1510 pustá. | ![]() | |
Komenda Hostěradice | 1237 | 1318 (1486) | Část vesnice daroval řádu v roce 1237 král Václav I. Do té doby patřila louckému klášteru.[5] Komenda zanikla kvůli své nedobré pověsti.[6] | ![]() |
Komenda Hrotovice | 1330[7] | kolem roku 1420 | Prodáno Oldřichovi z Doubravice | |
Komenda Hradec Králové | 1251 | 15. století | Komenda byla zničena během husitských válek. | ![]() |
Komenda Chomutov | 29. března 1252[8] | 21. září 1411[4] | Chomutov byl darován řádu Bedřichem z Chomutova. Řád musel město na nátlak krále Václava IV. postoupit Štěpánovi z Kobersheimu. Největší a nejvýznamnější komenda v Čechách. | ![]() |
Komenda Jindřichův Hradec | 1269 | 1450 | Již před rokem 1237 zde existoval řádový špitál. Roku 1450 byl prodán pánům z Hradce.[9] | |
Komenda Krnov | 1281 | 1414 | V roce 1281 daroval vévoda Mikuláš I. Opavský Německému řádu městský farní kostel sv. Martina.[10] Odňat řádu králem Zikmundem kvůli dluhům.[11] | |
Komenda Křenovice | 1382[12] | 15. století | Zničen za husitských válek a poté opuštěn. | ![]() |
Komenda Miletín | 19. října 1241 | 1410 | Vesnice byly dar Domislavy z Miletína.[13] Roku 1410 prodáno Benešovi z Choustníka.[14] | ![]() |
Komenda Moravský Krumlov | 1294 | 15. století | Od roku 1237 patřil farní kostel Německému řádu. Zničen za husitských válek a následně opuštěn. Ke komendě patřil také městský špitál.[15] | ![]() |
Komenda Německý Brod | 1255 | 1422 | Páni z Hradce darovali na počátku 13. století řádu dvě vesnice.[16] Zničen za husitských válek a opuštěn. | ![]() |
Komenda Nový Žeberk | po roce 1402 | Po roce 1402 je majitelem hradu Nový Žeberk uváděn zemský komtur Albrecht z Dubé. Roku 1407 ho získal do zástavy Albrecht z Ervěnic. | ![]() | |
Komenda Opava | 1203 | 1561 | Řád zřídil farnost a kostel Panny Marie.[17] V roce 1542 přešla farnost díky králi Ferdinandovi I. na opavský magistrát, zbylý majetek byl v roce 1561 prodán Albertovi z Fulštejna.[18] | ![]() |
Komenda Opavice | 1256.[19] | konec 15. století | ![]() | |
Komenda Piszkowice (Dolnoslezské vojvodství) | 6. února 1233.[20] | 1437.[21] | Dána jako zástava králem Zikmund Hynkovi z Valdštejna Valdštejnové. Řád se jí definitivně vzdal 16. dubna 1488. | ![]() |
Komenda Plzeň | 1224 | 1546[22] | Roku 1224 založil řád špitál farnost.[23] V roce 1546 předal císař Ferdinand I. komendu městu Plzeň. | ![]() |
Komenda Polná | 1252[12] | 1418[24] | Postoupeno roku 1418 vévodovi Janu I. Opavskému. | ![]() |
Komenda Praha | 1203[25] | kolem roku 1433.[26] | Patřily k ní kostel sv. Benedikta, špitál alžbětinek, mariánský špitál a farnost u sv. Jakuba. | ![]() |
Komenda Rohoteř?u Olomouce | ![]() | |||
Komenda Řepín | 1207 | 1417 | Dočasně sídlo zemského komtura. V roce 1417 prodáno Vilémovi ze Schönburgu.[27] | ![]() |
Komenda Slavkov u Brna | 1236[3] | 1410[28] | Město bylo založeno řádem v roce 1237 z příkazu krále Václava I. V roce 1397 město obsadil Jošt Moravský a již jej nevydal. | ![]() |
Komenda Sovinec | 1623[29] | 1939 | Karel I. z Lichtenštejna prodal panství Sovinec (něm. Eulenberg) německému řádu.[30] V roce 1939 vyvlastněno nacisty. | ![]() |
Komenda Ústí nad Labem | ![]() | |||
Komenda Velká Bíteš | 1295 | 1428 | Bíteš daroval řádu král Václav II.[5] Komenda erlosch durch die husitských válek. | ![]() |
Komenda Velké Hostěrádky | 1418[24] | Zastavena opavskému vévodovi a již nebyla vykoupena. | ![]() | |
Komenda Vinaře (dnes součást obce Vilémov) | 1256 | 24. Juni 1272 | Roku 1192 daroval kníže Václav II. polovinu vsi Německému řádu.[19] Roku 1272 byla přeložena ke komendě Dobrovice.[31] | |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.