erasmista, llatinista i hel·lenista del segle XVI, nascut a València From Wikipedia, the free encyclopedia
Pere Joan Oliver (o Olivar) (València, c. 1498- ?? 1553), fou un humanista i teòleg erasmià valencià, d'origen jueu[1] i mallorquí[2] i que desenvolupà les seva formació i les seves activitats en diversos països d'Europa.
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1498 (Gregorià) ![]() València ![]() |
Mort | 1553 (Gregorià) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | teòleg, humanista renaixentista ![]() |
Activitat | 1535 ![]() ![]() |
Estudià grec a Alcalà[3] amb el cretenc Demetri Ducas, i filosofia a París amb un deixeble de Musarus.[3] Al col·legi del cardenal Lemoine[3] fou deixeble de Jacob Fabro (Lefèvre d'Étaples),[1] teòleg i humanista francès que aportà moltes idees a la Reforma protestant.[2] Va viatjar per Alemanya, C. d'Holanda i Anglaterra,[1] on hi romangué tres anys, relacionant-s'hi amb els humanistes anglesos, possiblement per les recomanacions de Lluís Vives.[3] Va conèixer a Erasme de Rotterdam a Bruges, amb qui es cartejà en llatí,[3] esdevenint un partidari de les seves idees.[1][2]
El 1528 tornà a València, on, pel seu erasmisme, es veié enfrontat amb el rector de la Universitat, Joan Salaia, el que el privà d'obtenir les càtedres de grec i de llatí,[1] que li havien estat ofertes pels jurats.[3]
El 1535 tornava a ser a França, possiblement gràcies als bons oficis del també valencià Joan Martí Població[3] —a qui va dirigida la dedicatòria del seu comentari del mateix any al Somnium Scipionis de Ciceró— i de l'humanista Guillaume Budé.[3] Allí, a París, hi publicà Pomponnii Melae de situ orbis libri tres i les Annotationes in Ciceronis Opus, i a Poitiers els Scholia al Somnium i la Summa capita in Ciceronis Philosophiam moralem.[3] El 1542 publicà a Oxford el De prophetia et spiritu prophetico dedicat al bisbe de Winchester, Gardiner.[3] Va estar tres anys al servei del bisbe de Lieja Jordi d'Àustria, oncle de l'emperador Carles V.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.