mineral borat From Wikipedia, the free encyclopedia
La fredrikssonita és un mineral de la classe dels borats, que pertany al grup de la ludwigita.[2] Rep el seu nom en honor de Kurt A. Fredriksson (1926, 2001), geoquímic suec-americà del Smithsonian Institution de Washington DC, Estats Units, pioner en l'ús de la microsonda d'electrons en els minerals extraterrestres.
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Mg₂Mn3+O₂(BO₃) |
Epònim | Kurt A. Fredriksson (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Långban, Filipstad, Värmland, Suècia |
Classificació | |
Categoria | borats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 6.AB.30 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 6.AB.30 ![]() |
Dana | 24.2.1.6 |
Heys | 9.8.3 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 9,18Å; b = 12,55Å; c = 2,95Å; |
Duresa | 6 |
Propietats òptiques | biaxial (+) |
Índex de refracció | nα = 1,820 nβ = 1,860 nγ = 1,990 |
Birefringència | δ = 0,170 |
Angle 2V | mesurat: 51°, calculat: 62° |
Dispersió òptica | petita |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1983-040 |
Any d'aprovació | 1983 |
Símbol | Fdk ![]() |
Referències | [1] |
La fredrikssonita és un borat de fórmula química Mg₂Mn3+O₂(BO₃). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1983. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6. Els exemplars que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservats al Smithsonian Institution, als Estats Units, amb els números de catàleg 149811 i 150341.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la fredrikssonita pertany a «06.AB: borats amb anions addicionals; 1(D) + OH, etc.» juntament amb els següents minerals: hambergita, berborita, jeremejevita, warwickita, yuanfuliïta, karlita, azoproïta, bonaccordita, ludwigita, vonsenita, pinakiolita, blatterita, chestermanita, ortopinakiolita, takeuchiïta, hulsita, magnesiohulsita, aluminomagnesiohulsita, fluoborita, hidroxilborita, shabynita, wightmanita, gaudefroyita, sakhaïta, harkerita, pertsevita-(F), pertsevita-(OH), jacquesdietrichita i painita.
Va ser descoberta a Långban, al municipi de Filipstad, Värmland (Suècia), on sol trobar-se associada a altres minerals com: jacobsita, hausmannita, clinohumita, calcita, brucita i adelita. És l'únic indret on ha estat trobada aquesta espècie mineral.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.