municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
El Toro és un municipi valencià de la comarca de l'Alt Palància. Limita, dins de la mateixa comarca, amb Barraques, Toràs, Begís, Sacanyet i Pina. A més, limita amb les localitats aragoneses d'Abejuela, Manzanera i Albentosa, a la província de Terol. El nom de la vila del Toro es fonamenta en els radicals preromans "tor" o "tar" que derivarien en «turris» (torre) i «torus» (turó).
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Castelló | ||||
Comarca | Alt Palància ![]() | ||||
Capital | El Toro (en) ![]() ![]() | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 248 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | torana, torà ![]() | ||||
Idioma oficial | castellà (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 109,95 km² ![]() | ||||
Altitud | 1.011 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | Ana María Orduña García ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12429 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 12115 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12115 ![]() | ||||
Lloc web | eltoro.es… ![]() |
El terme municipal, el segon més gran de la comarca, abasta dos espais diferenciats. Una part del terme és un altiplà que, amb una altura aproximada d'uns mil metres, és una prolongació de les planes del sud de Terol. L'altra part del terme està situada en la coneguda com a Serra del Toro, que es conforma com una prolongació de la serra de Javalambre i presenta muntanyes elevades, en alguns casos per damunt dels 1.600 m. És per això que es tracta d'un dels punts més freds del País Valencià.
El riu Palància naix dintre del seu terme municipal en la serra del Toro, a uns 1.600 metres d'altitud.
A causa de les característiques físiques de la localitat, l'entorn natural és un dels millor conservats de tot el país. Per eixe motiu es va declarar paratge natural municipal el Pozo Junco, així com monument natural el naixement del riu Palància.
Una de les primeres referències a la població ens remet a l'assentament iber (250 aC) a la Penya de las Majadas. El 28 de novembre de 1260, Jaume I (1208-276) atorgà privilegi als pobladors, moros i cristians, de drets i franquícies, que foren confirmats pel rei Martí l'Humà (1356- 1410) el 20 de febrer de 1403. Va pertànyer al senyoriu de Xèrica fins a extingir-se la seua línia successòria, moment en què va tornar a la Corona, llavors en la persona de Pere IV el Cerimoniós (1319-1387). En 1432 Francesc Zarzuela (tresorer d'Aragó) li la va comprar a Francesc Requesens, que poc abans li l'havia adquirit a en Joan de Navarra. Francesc Zarzuela, net, li la va vendre a son germà Miquel; i en 1537 va ser venuda al duc de Calàbria, Ferran d'Aragó, qui va deixar-la en herència en 1550 a favor dels monjos jerònims del monestir de Sant Miquel dels Reis, que van regir-la fins a la desamortització del segle xix (1837) en què passà a ser vila lliure. Fou testimoni, pel vèrtex de la Penya Salada, de la guerra civil de 1936-39.
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1.201 | 1.161 | 1.181 | 1.037 | 968 | 922 | 722 | 424 | 335 | 294 | 336 | 284 | 292 |
Tradicionalment, el Toro ha tingut una economia basada fonamentalment de la massa forestal, i hui dia ha sabut traure profit dels seus encants paisatgístics amb l'explotació del turisme de muntanya. A més, la seua proximitat amb nuclis de població importants com ara València, Castelló de la Plana o Sagunt, la convertixen en un lloc de segona residència on proliferen les urbanitzacions. També és important en el municipi la producció de trufa o tòfona: al voltant del conreu d'este fong, el Toro celebra anualment unes Jornades on participen tècnics i productors de tot el País Valencià, Espanya i Europa.