municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Barraques (en castellà i oficialment Barracas, també conegut com a Las Barracas de San Pedro) és un municipi del valencià de la comarca de l'Alt Palància, que limita amb els de Pina, Toràs, El Toro i Viver, tots en territori valencià.
Barracas (es) ![]() | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Castelló | ||||
Comarca | Alt Palància ![]() | ||||
Capital | Barracas (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 198 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | barraquera, barraquer ![]() | ||||
Idioma oficial | castellà (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 42,15 km² ![]() | ||||
Altitud | 981 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Sogorb | ||||
Dades històriques | |||||
Festa patronal | Sant Roc El 15 i 16 d'agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Antonio Savador Corell ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12420 ![]() | ||||
Codi INE | 12020 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12020 ![]() | ||||
Lloc web | barracas.es ![]() |
Situat en el Pla de Barraques, entre les serres d'Espina, del Toro i Javalambre, al seu terme hi ha el cim del Ragudo (1.076 m), el Mazorral, amb carrasques, l'Alto Limbo o el Palancar.
El clima és de tipus mediterrani sec, encara que és notòria la influència continental a causa de la seua distància del mar i la seua altitud. Així, els hiverns solen ser molt freds, arribant-se alguns anys a valors absoluts de -18 °C, encara que la temperatura mínima mitjana d'hivern és d'uns -3 °C i la temperatura màxima mitjana d'uns 8 °C. A l'estiu es mostra una clara tendència continental, amb temperatures elevades durant el dia i una marcada baixada de les temperatures a la nit. Les precipitacions no són abundants, encara que a l'estiu solen produir-se tempestes freqüents, a sovint acompanyades de graníssol.
Hi ha al terme vestigis ibers en les partides de Castellar i Rajola; romans en la vil·la romana de la partida de Los Prados i al Castillejo. L'any 1269, Jaume I (1208-1276) va donar la població al seu fill, Jaume Pérez (1255?-1285), que va poblar-la amb cristians vells i la incorporà a Xèrica, la qual cosa suposà un plet territorial amb Terol que, mitjançant la intervenció reial, acabà cedint a Jaume de Xèrica tots els drets. En 1336, sent senyoriu de Pere d'Híjar, Pere de Xèrica, ressentit amb el rei, atacà la comarca i va cremar el poble. Posteriorment fou senyoriu del duc de Berwick. En pujar al tron Martí l'Humà (1356-1410), fou bé de reialenc; el 4 de juliol de 1431, el rei Joan de Navarra, germà d'Alfons III d'Aragó (1396-1458), la vengué per 24.000 florins juntament amb Pina i Xèrica a Francesc Zarzuela i els seus successors, el comte d'Aranda, i el monestir de Sant Miquel dels Reis, de València.
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
495 | 517 | 518 | 484 | 467 | 550 | 426 | 300 | 232 | 170 | 159 | 195 | 186 |
La seua economia ha sigut tradicionalment agrícola i ramadera, però actualment té un ample equipament hostaler propiciat per la seua situació de pas cap a Aragó.