From Wikipedia, the free encyclopedia
Diego Sarmiento de Valladares (Vigo, 10 d'agost de 1611[1] - 29 de gener de 1695)[2] va ser un religiós gallec, bisbe d'Oviedo (1668) i Plasència (1668-1677). Va ocupar diversos càrrecs polítics, com a conseller d'Estat, governador del Consell de Castella i inquisidor general (1669-1695).
Biografia | |
---|---|
Naixement | 10 agost 1611 ![]() Vigo (Pontevedra) ![]() |
Mort | 29 gener 1695 ![]() |
Bisbe de Plasència | |
17 setembre 1668 – 26 abril 1677 ← Diego Riquelme de Quirós (en) ![]() Diòcesi: bisbat de Plasència | |
Bisbe d'Oviedo | |
30 gener 1668 – ← Ambrosio Ignacio Spinola y Guzman – Alfonso de Salizanes y Medina → Diòcesi: bisbat d'Oviedo | |
![]() | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Església Catòlica ![]() |
Activitat | |
Ocupació | bisbe catòlic (1668–), sacerdot catòlic (1667–) ![]() |
Consagració | Vitaliano Visconti ![]() |
Fill segon, de Luis Sarmiento de Valladares i de Inés de Romay, germà de Gregorio Sarmiento de Valladares, que va heretar els títols i la riquesa familiar. Va ser col·legial del Col·legi Major de Santa Cruz de Valladolid o després catedràtic de vigília de decrets i cànons en la mateixa universitat.[1] Com a càrrecs eclesiàstics, va ser bisbe d'Oviedo,[3] però poc després va ser traslladat a Plasència, diòcesi de la qual va ser bisbe fins a l'any 1677.[4]
Va ser nomenat per la reina Maria Anna d'Àustria, amb retenció de mitra,[5] governador del Consell de Castella el 14 de maig de 1668, en substitució de Diego Riquelme, mort el dia anterior,[6] càrrec que abandonà en ser escollit per ocupar el càrrec d'inquisidor general d'Espanya, després de la destitució i expulsió de la península del jesuïta austríac i confessor de la reina regent, Juan Everardo Nithard, a causa de les seves males polítiques i els enemics que s'havia guanyat al llarg del mandat com a privat de facto del regne. Va ser confirmat en el càrrec per butlla del papa Climent X el 15 de setembre de 1669 i prenia possessió el 28 de novembre; durant el seu mandat el total de víctimes de la inquisició va ser de 6.656.[2][7] Després, el 20 de març de 1680, se li va concedir el priorat d'Aracena, a la diòcesi de Sevilla en benefici simple,[5] i el 10 d'agost del mateix any va ser creat conseller d'Estat per Carles II.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.