From Wikipedia, the free encyclopedia
El cau o catau d'un animal és un espai, més o menys amagat i protegit de les inclemències de la meteorologia, que li serveix de refugi i on pot reposar amb una seguretat relativa. Molt sovint és el lloc de naixement i refugi de les cries quan encara són massa joves.
El terme cau és general i pot aplicar-se gairebé sempre. Els caus d'algunes espècies animals poden tenir nom específic: conillera, llodriguera, talpera, teixonera,...[1][2][3][4]
Hi ha caus de moltes menes. Des dels més senzills, que aprofiten un accident natural directament o amb un treball d'adaptació mínim, fins als més complexes, resultat de treballs d'excavació intensos que poden durar diverses generacions.
Les diferències entre els caus i els nius poden ser molt grans o, a vegades, gairebé inapreciables. La parla popular no fa gaire distinció entre nius i caus. Els considera sinònims. Hi ha la tendència a pensar que els nius són per als ocells i estan situats en arbres i llocs alts. Mentre que els caus estan sota terra i, moltes vegades, excavats. Això és cert en general. Però hi ha caus que semblen nius i nius que semblen caus.
Tots els caus tenen una entrada o sortida, una obertura que permet entrar i sortir. Aquesta entrada pot estar dissimulada o camuflada o presentar-se de forma visible. Hi ha caus amb dues o més entrades i sortides.
Tots els caus acostumen a tenir una part més ampla que és el lloc on l'animal passa més temps, sol o amb la parella i les cries. La cambra principal pot tenir un llit de palla o fulles per a fer-la més confortable.
En els casos més senzills hi ha un únic túnel que comunica l'entrada amb la cambra principal. En els casos més sofisticats poden haver-hi diverses cambres i una veritable xarxa de túnels de comunicació.
El cas més senzill és el cau sense cap obertura de ventilació especialitzada. L'aire es va renovant amb l'orifici d'entrada. Hi ha altres casos amb un, o més d'un, canal de ventilació específic.
Alguns caus tenen una o més cambres especialitzades per a guardar-hi les reserves d'aliment.
Hi ha diversos ocells que fan els seus nius excavats totalment o parcialment: L' Abellerol, el Blauet, l'Oreneta de ribera, el Fraret, el Pingüí de Magallanes,...
Hi ha molts invertebrats que viuen en caus. Molts exemples es poden trobar entre els següents:
Els beneficis directes dels caus, com a entitat física aïllada dels animals que els habiten, són inexistents. Com a part imprescindible de la vida de diversos animals considerats útils, els caus comparteixen els possibles efectes benèfics d'aquells. El cas dels cucs de terra ha estat molt estudiat. Tot i que queda al marge de l'estudi dels caus pròpiament dits, el cert que els cucs de terra excaven, remouen la terra i els detrits vegetals i faciliten la feina dels micro-organismes que descomponen els residus. El resultat és un sòl més airejat i adobat, que augmenta la producció vegetal. Les femtes dels rosegadors i predadors també adoben les terres i cal considerar-los beneficiosos en aquest sentit.
En molts casos es considera que en terres conreades la presència d'animals salvatges i els seus caus és negativa. Però que cal mantenir-los en zones no conreades.