pel·lícula de 1990 dirigida per Kevin Costner From Wikipedia, the free encyclopedia
Ballant amb llops[1] (títol original en anglès Dances with Wolves) és una pel·lícula estatunidenca del gènere western dirigida per Kevin Costner el 1990. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català. Els papers d'indis a la pel·lícula estan interpretats per veritables sioux, que parlen la seva pròpia llengua: el dakota. Primera pel·lícula dirigida per Kevin Costner, la pel·lícula va ser rodada a Dakota del Sud. Està basada en la novel·la homònima de Michael Blake. El paper de Cisco el va fer un magnífic cavall crestat[2] de la raça American Quarter Horse de pelatge "buckskin" ("falb crema" en català) anomenat realment Plain Justin Bar.[3] Cisco és un diminutiu o abreviatura de San Francisco.[4]
El lloctinent nordista John Dunbar és ferit greument en la Guerra de secessió nord-americana i protagonitza - malgrat això - un acte heroic; com a premi, el general el fa atendre pel seu propi metge, li regala Cisco, un magnífic cavall, i li deixa triar destinació.
Ell tria Camp Sedgwick, una posició avançada de l'oest, en territori dels indis lakota, que són part del poble sioux. Així que hi arriba, la troba completament deixada perquè havia estat abandonada pels militars que anteriorment hi estaven destinats, comença a endreçar-ho tot i espera l'arribada de reforços. Els seus únics companys són un vell llop solitari, al qual anomena Mitjons, i el cavall.
Dedica el temps a recórrer la regió per després consignar tot allò que observa al seu diari, alhora que és objecte d'una constant vigilància per part dels seus veïns lakota, amb els quals comença a relacionar-se fins a fer-hi amistat. És adoptat com un membre més la tribu, que li dona el nom de Ballant amb llops i es fa molt amic d'Ocell que salta, un dels caps de la tribu. Dunbar viu al campament indi, on hi ha una jove d'ètnia europea anomenada Dempeus amb el puny alçat, que va ser raptada pels sioux quan era una nena i que es deia Christine, i amb la qual s'acabarà casant. Els ajuda a caçar bisons i fins lluita i tot al seu costat per protegir les dones i els nens quan els guerrers d'una altra tribu ataquen el poblat.
Quan la tribu comença el trasllat del poblat cap al territori d'hivern, Dunbar s'adona que s'ha deixat el diari a la posició militar, un diari que conté informacions que permetran a l'exèrcit de seguir el rastre de la tribu. Malgrat que tenia la plena intenció de partir amb els lakota, torna a la posició per recuperar-lo. En el moment d'arribar-hi s'adona amb sorpresa que un nou destacament de tropes n'han pres possessió. Els soldats el prenen per un indi i no té temps de reaccionar: li maten el cavall i el capturen. L'acusen de desertor i decideixen que un escamot de soldats el traslladi a un lloc més important per jutjar-lo. Just començar el viatge, els soldats maten Mitjons, només per diversió, sense que ell pugui fer res per impedir-ho. Però en un determinat punt del trajecte, els seus amics lakota ataquen l'escamot i aconsegueixen d'alliberar-lo.[5]
La música de la pel·lícula va ser composta pel compositor John Barry. La seva banda sonora va guanyar el premi de l'acadèmia a la millor partitura i amb el temps aquesta es va convertir en una partitura popular. Joan Pau II va declarar que aquesta era la seva peça musical favorita. L'edició de la partitura va eixir el 1990, però posteriorment es van fer reedicions, el 1995 i el 2004, que contenien tota la partitura.