From Wikipedia, the free encyclopedia
Anat fou una deessa de la fertilitat en la mitologia caldea, germana de Baal; era sovint representada despullada amb pits prominents. A més de ser una deïtat de la fertilitat, era una jove i impetuosa dea de la guerra. Fou descrita en el Ras Samra com "mare dels déus" o "amant del cel".
![]() ![]() | |
Tipus | deessa deïtat de la guerra divinitat egípcia deïtat de la fertilitat ![]() |
---|---|
Context | |
Mitologia | mitologia egípcia, mitologia fenícia, religió ugarítica i religió cananea ![]() |
Dades | |
Sobrenom | בתולת, יבמת לאומים i נעימה (=יפה) ![]() |
Gènere | femení ![]() |
Família | |
Cònjuge | Seth i Baal ![]() |
Mare | Aixera ![]() |
Pare | El ![]() |
Germans | Baal, Yam, Astarte, Mot, Šaḥar i Šalim ![]() |
Altres | |
Equivalent | Atena i Isis ![]() |
En la mitologia egípcia, era filla de Ra i esposa de Seth. Fou honorada principalment durant l'imperi nou.
Els textos de Ras Shamra esmenten aquesta divinitat i diuen:
Quan Baal, el déu de les tempestes i de la pluja, es converteix en el presoner de Mot, déu de la mort, la dea Anat es llança llavors a la recerca del seu marit i quan troba Mot, per forçar-lo que li lliuri Baal, el tracta d'una manera implacable:
« | Ella va agafar el déu Mot,
i amb una espasa el partí, per un sedàs el passà, amb foc el va cremar, el va moldre en el molí, i pels camps el va sembrar, la seva carn se la menjaren els ocells, els seus membres van ser aliment dels pardals. |
» |
El text reflecteix el pas de l'hivern de pluges a la sequera estiuenca. Baal desapareix amb els seus núvols i la seva pluja: la natura mor. La manera com Anat tracta Mot està possiblement relacionada amb la collita del gra, que normalment passava a l'estiu.