From Wikipedia, the free encyclopedia
Amina Mama (19 de setembre del 1958) és una escriptora feminista i acadèmica britaniconigeriana. S'ha centrat en el postcolonialisme, el militarisme i les qüestions de sexe. Ha viscut a Àfrica i Amèrica del Nord i ha lluitat per a crear relacions entre intel·lectuals feministes d'arreu del món.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 19 setembre 1958 ![]() Kaduna (Nigèria) ![]() |
Prince Claus Chair (en) ![]() | |
setembre 2003 – setembre 2004 ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Birkbeck College - doctorat (–1987) London School of Economics - màster (–1981) Universitat de St Andrews - llicenciatura (–1980) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | acadèmica, escriptora de no-ficció ![]() |
Ocupador | Mills College (2008–) Universitat de Ciutat del Cap (1998–2008) Institut Internacional d'Estudis Socials (1989–1991) Universitat de Califòrnia a Davis ![]() |
Influències | |
Obra | |
Obres destacables
| |
Família | |
Cònjuge | Nuruddin Farah ![]() |
Mama nasqué al nord de Nigèria el 1958, en una casa mixta.[1] El seu pare és nigerià i sa mare, anglesa.[2] Segons Mama, el seu context familiar i la seua educació eclèctica li donaren una visió particular del món.[3] El 1992 es casà amb Nuruddin Farah, amb qui tingueren dos fills.[4]
Cresqué a Kaduna, un poble diferent a nivell religiós i ètnic del nord de Nigèria. Les seues arrels paternes es poden rastrejar fins a Bida.[3] Alguns parents de Mama s'implicaren en el sistema educatiu postcolonial de Nigèria.(5) El 1966 abandonà la seua comunitat a Nigèria a causa d'aldarulls antimusulmans.[5]
Mama es traslladà de Nigèria al Regne Unit per estudiar en la Universitat de St Andrews (Escòcia), i n'obtingué al 1980 una llicenciatura amb honors en Psicologia. Després, a l'Escola de Londres d'Economia i Ciències polítiques, en la Universitat de Londres, feu un màster en Psicologia social i en el Birkbeck College acabà el 1987 un doctorat en Psicologia organitzacional, amb la tesi Race and Subjectivity: A Study of Black Women.[6] Alguns dels seus primers treballs comparen els contextos de les dones del Regne Unit i de Nigèria.[7] Després es traslladà als Països Baixos i a Nigèria, on va trobar més entrebancs en el 2000.[1] És per això que es va mudar a Sud-àfrica, on treballà en la Universitat de Ciutat del Cap, històricament blanca. Allí fou la directora de l'Institut Africà de Gènere i va col·laborar en la fundació de la revista Feminist Africa, de la qual n'és editora.[1]
El 2008 Mama treballà en el Mills College d'Oakland (Califòrnia). Hi comentà: «Vaig aprendre que els Estats Units no és sols una font d'imperialisme gran i dolenta».[8] Com a professora, fou catedràtica de lideratge femení amb Barbara Lee en Mills; i fou la primera persona a ocupar aquest càrrec. Va donar al costat de Lee «Política real, polítiques reals» sobre temes relatius a les dones africanes i afroamericanes, com ara rols de gènere, pobresa, VIH i militarisme.[9] També és cap de la càtedra del departament d'Estudis de Gènere i Dones en la Universitat de Califòrnia.[10]
Mama és presidenta de la comissió de directors del Fons Global per a les Dones i assessora d'altres organitzacions internacionals. També codirigeix l'Institut de Recerca per al Desenvolupament Social de les Nacions Unides. Forma part del consell de les revistes acadèmiques feministes Meridians i Signs.[11] Una de les seues obres més conegudes és Beyond the Masks: Race, Gender and Subjectivity. Mama també s'ha implicat en el món del cinema: el 2010 va coproduir la pel·lícula The Witches of Gambaga amb Yaba Badoe.[12]
Mama es considera feminista i argumenta que el feminisme s'origina a Àfrica, mentre que el feminisme blanc «mai no ha pogut ser prou fort per a ser "enemic", en el sentit que el capitalisme global el perceba així».[13] Ha criticat algun discurs dins el corrent de dones en desenvolupament per traure dels estudis de gènere el significat polític del feminisme.[14] Opina que les universitats africanes continuen sent patriarcals, en termes del sexisme interpersonal i bretxes de gènere institucionals.[15] Una àrea d'interés per a Mama és la identitat de gènere relacionada amb el militarisme global. Critica obertament el Comandament Àfrica dels Estats Units (AFRICOM), al qual considera una manera violenta i neoimperialista d'extraure recursos.[16][17]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.