From Wikipedia, the free encyclopedia
Zizur (en basc, oficialment en castellà Cendea de Cizur) és un municipi de Navarra, a la comarca de Cuenca de Pamplona, dins la merindad de Pamplona. Limita al nord amb Oltza i Pamplona, a l'est amb Galar, al sud amb Ukar, Adios, Uterga, Legarda i Puente la Reina, i a l'oest con Zabaltza i Etxauri. També és anomenat Zizur Zendea o Cendea de Cizur.
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Zizur zendea (eu) Cizur (es) ![]() | ||||
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat foral | Navarra ![]() | |||
Capital | Cendea de Cizur (en) ![]() ![]() | |||
Conté la subdivisió | Astráin (oc) ![]() Cizur Eriete (es) ![]() Gazolatz Guenduláin (Cizur) Larraia Muru-Astráin (en) ![]() Paternáin (en) ![]() Sagues Undiano (fr) ![]() Zariquiegui (en) ![]() ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 3.891 (2023) ![]() | |||
Zona lingüística | mixta | |||
Geografia | ||||
Part de | ||||
Superfície | 52,5 km² ![]() | |||
Altitud | 459 m ![]() | |||
Limita amb | ||||
Merindad | Merindad de Pamplona | |||
Organització política | ||||
• Alcalde ![]() | Jose Joaquin San Martin Murillo ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 31190 ![]() | |||
Fus horari | ||||
Codi INE | 31076 ![]() | |||
Lloc web | cendeadecizur.es ![]() |
Aquest territori ha estat poblat des d'èpoques prehistòriques, com ho testifiquen les peces de sílex oposades a l'altiplà de Barañain-Eulza. A Sansol (Muru-Astrain) s'han trobat vestigis pertanyents a un poblat de la 1a i 2a Edat de Ferro. Existeixen també restes similars, encara que de menor importància, en els turons i llomes pròxims, ja que aquesta època va ser convulsa i insegura i els seus pobladors s'establien en llocs defensius i a la vora de petits altiplans; només Larraia se situa en una ondanada, encara que l'església i el palau Cap d'Armeria es localitzen en la zona alta del lloc. En tots els casos es tractava de petits assentaments que es van consolidar en els segles XI, XII i XIII, com ho testifica l'arquitectura religiosa de la Cendea, pertanyent gairebé totalment als citats segles. Durant l'Edat Mitjana es va afermar el senyoriu secular; van sorgir Guendulain, Eulza i Eriete i es van construir palaus en molts pobles. Per altra banda, algunes institucions eclesiàstiques van posseir béns en la Cendea, com la parròquia de San Lorenzo de Pamplona i els monestirs d'Iratxe, Iranzu i l'Hospital de Roncesvalles. Però va ser el Gran Priorat de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem (a través de l'encomana de Zizur Txiki) el més beneficiat amb terres i rendes. En els segles xvi i xvii la Cendea va conèixer una certa florida econòmica que ha deixat importants petjades en el patrimoni artístic religiós i en l'arquitectura civil. En 1553 la població va arribar un total de 208 focs o veïnatges i va romandre bastant estacionària durant els tres segles següents. En el segle XX es produïx un creixement demogràfic dels nuclis més pròxims a Pamplona i la disminució del món rural (es despoblen Eriete i Guendulain).