municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Xirivella és un municipi del País Valencià a la comarca de l'Horta Sud.[1] Limita amb Alaquàs, Aldaia, Quart de Poblet, Mislata, Picanya i la ciutat de València.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | Horta Sud ![]() | ||||
Capital | Xirivella (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 30.749 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Xirivellense, xirivellense ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 5,2 km² ![]() | ||||
Altitud | 17 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Mislata | ||||
Dades històriques | |||||
Patrocini | Mare de Déu de la Salut ![]() | ||||
Festa patronal | Primera quinzena de setembre | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46950 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46110 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46110 ![]() | ||||
Lloc web | xirivella.es… ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() |
Xirivella és a l’Horta de València, a l'oest de la capital. El clima és mediterrani. La seua situació en el Pla de Quart li confereix un relleu pla i molt apte per a l'agricultura. Originàriament, el riu Túria no banyava el seu terme municipal i la seva horta era banyada per la Séquia de Faitanar, la qual continua en funcionament. Després de la riuada del 1957, es va modificar la llera del riu Túria i es va construir la nova llera mitjançant el projecte “Pla Sud”. A partir de llavors, Xirivella va veure dividit el seu territori en dues parts: l'una apegada a València ciutat, a l'est, i el gruix del terme municipal, a l'oest. N'hi ha dos nuclis: el de Xirivella, pròpiament dit, i el barri de la Llum.
Les restes arqueològiques més antigues de la població són probablement d’època romana, segons es deduïx d'algunes peces trobades en la desapareguda Alqueria de Castillo, a l'Horta de Xirivella.[2] El Servei de Recerca Prehistòrica de València (SIP) ha identificat recentment un capitell de columna romana, i també l'existència de restes de teules romanes (tegulae), un fragment de peça de teler (pondus) troncopiramidal i restes d'una antiga conducció d'aigua realitzada en formigó (opus caementicium). No obstant això, els orígens del municipi són encara incerts.[3] Estes peces es poden contemplar al jardí del poliesportiu municipal.
Pertanyen al període d'assentament musulmà (segle viii),[4] a més de la séquia de Xirivella, l'arc de mig punt de la Closa.
L'ocupació cristiana arribà l'any 1238 en la persona del lloctinent de Jaume el Conqueridor, Hug de Fullaquer, comanador d'Alcanyís i vicemestre de l’Orde de Calatrava, que va prendre possessió del senyoriu per cessió reial. Els colons pagaven als de Calatrava l'arrendament i els delmes. En el Llibre del repartiment se la cita repetidament al llarg del 1238.
Els Calatrava prompte van construir els principals edificis administratius i religiosos, com la Casa del Delme —fins fa unes dècades podia contemplar-se a la plaça de l'Església— i la primera parròquia, d'estil gòtic. El temple, que tingué com a primera advocació a Santa Maria, s'articulava en una sola nau, amb una superfície de prop de 130 metres quadrats.[5]
El 16 d'agost del 1238, Jaume el Just va autoritzar la pignoració que per onze anys feien els de l'orde a favor de Pere de Boïl i Castellar i la seua muller, Caterina Díez. Eixa pignoració anà renovant-se tàcitament fins que el papa Climent donà definitivament el senyoriu als Boïl. Durant el segle xiv, va residir-hi, amb la seua dona Valençona Castell, Ramon Muntaner, on va començar a escriure La Crònica, obra cabdal de l'autor i de les lletres medievals. En les Germanies, alguns llauradors del poble s'uniren als agermanats.
L'any 1609 Felip III decretava l'expulsió dels moriscs d'Espanya. La seua eixida va provocar que moltes localitats de l'Horta quedaren quasi o totalment deshabitades. Tot i que Mislata, Alaquàs, Manises o Paterna van patir estralls, a Xirivella no hi havia població morisca i, per tant, el decret d'expulsió no va alterar les bases demogràfiques del municipi.
En 1811, passa a senyoriu del Marqués de Llanera i, el 1814, el Marqués de Dosaigües obtingué part del senyoriu. En 1837, en virtut de la posada en vigor de la Llei sobre l'Abolició del Règim Senyorial, Xirivella deixà d'estar sota administració senyorial.[4] El 1812, a punt estigué de caure presoner a Xirivella el mariscal francés Louis Gabriel Suchet en la seua ocupació de la vila. Durant la guerra, hi tingué lloc una insurrecció cantonalista.
A principis del segle xx, la majoria dels llauradors de Xirivella eren menuts arrendataris de propietaris generalment residents a València. El cas més assenyalat era Salvador Castillo, propietari de 163 hectàrees de terres a Xirivella, una quarta part del terme municipal. Els Castillo posseïen l'Alqueria de Castillo, on es construiria un dels polígons industrials del poble.[2]
La taula següent arreplega les dades de població absoluta registrades al municipi de Xirivella al llarg de tota la sèrie estadística:
La situació geogràfica de Xirivella, prop de València i dels polígons industrials del Pla de Quart, a més del mateix desenvolupament industrial local, provocaren una expansió demogràfica a partir dels 1950, basada en la immigració de persones de Castella-la Manxa, Andalusia i Aragó.[2]
Amb data de 2023, Xirivella tenia 30.749 habitants (INE).[6]
![]() |
El gràfic que hauria de sortir aquí està desactivat temporalment per motius tècnics. |
La conurbació amb València dona una economia basada, com la de les grans urbs, en la indústria i els serveis, que atrauen una forta immigració. Malgrat tot, encara s'hi cultiven creïlles, dacsa, cebes i cítrics.
Malgrat l'existència anterior d'algunes petites activitats industrials (elaboració de botifarres, ventalls), la indústria es desenvolupà fonamentalment a partir dels 1950. S'hi establiren empreses del tèxtil, com la desapareguda Feycu, la qual marcava el ritme de la vida de bona part del poble.[2]
El Ple de l’Ajuntament està format per 21 regidors. En les eleccions municipals de 28 de maig de 2023 foren elegits 9 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 9 del Partit Popular (PP), 2 de VOX i 1 de Compromís per Xirivella.
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Michel Montaner Berbel | 5.244 | 37,08% | 9 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Paqui Bartual Bermell | 5.102 | 36,08% | 9 (![]() | |
Vox | ![]() |
Santos Santiago Garrido | 1.362 | 9,63% | 2 (![]() | |
Compromís per Xirivella | ![]() |
Ricard Barberà Guillem | 1.059 | 7,48% | 1 (![]() | |
Altres candidatures | ![]() |
1.236 | 8.73% | 0 (![]() | ||
Vots en blanc | ![]() |
138 | 0,97% | |||
Total vots vàlids i regidors | 12.922 | 100 % | 21 | |||
Vots nuls | 157 | 1,09% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 14.298 | 66,71%** | ||||
Abstenció | 7.133* | 33,28%** | ||||
Total cens electoral | 21.431* | 100 %** | ||||
Alcalde: Paqui Bartual Bermell (PPCV) (17/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (11 vots: 9 de PPCV i 2 de Vox[7]) | ||||||
Fonts: JEC,[8] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2023 l’alcaldessa de Xirivella és Paqui Bartual Bermell, de PPCV.
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | José Vicente Català Pastor | PSPV-PSOE | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Santiago M. Clariana Gaspar | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Juan José Teruel Morales | PIX[lower-alpha 1] | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Josep Antoni Santamaria | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Josep Antoni Santamaria | PSPV-PSOE | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Josep Antoni Santamaria | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Josep Antoni Santamaria Josep Carmelo Soriano Martínez |
PSPV-PSOE PSPV-PSOE |
14/06/2003 03/04/2004 |
Dimissió/renúncia -- |
2007–2011 | Josep Carmelo Soriano Martínez | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Enrique Ortí Ferre | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Michel Montaner Berbel Ricard Barberà Guillem |
PSPV-PSOE Compromís |
24/05/2015 24/06/2017 |
Pacte de govern Pacte de govern[9] |
2019-2023 | Michel Montaner Berbel | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Paqui Bartual Bermell | PP | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[10] |
Xirivella té una intensa activitat cultural, tant pública com privada. Existeixen a la localitat una banda de música anomenada Cercle Instructiu Musical de Xirivella,[12] una Escola Municipal de Música, una escola coral denominada Andarella amb diversos cors, depenent de les edats.[13]
Destaca a Xirivella la Mostra Internacional de Pallassos que s'ha consolidat com la manifestació cultural més important de la localitat i s'ha constituït com a referència en l'àmbit nacional,[14] declarada Festa d'interés turístic del País Valencià.[15][16] S'organitza des de la Casa de Cultura la primera quinzena de novembre de cada any.[14]
L'ajuntament atorga el Premi Xirivella als seus ciutadans i associacions més destacats des del 2006. Hi ha tres categories, individuals, associacions i empreses. Els premiats reben l'escut de la ciutat a una cerimònia celebrada a la casa consistorial. El 2010 el guardó va ser per Casa Toribio, entre d'altres.[17]