municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Vilamarxant és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca del Camp de Túria.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | el Camp de Túria ![]() | ||||
Capital | Vilamarxant ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 10.772 (2023) ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 71,1 km² ![]() | ||||
Altitud | 160 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Vicente Betoret Coll ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46191 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46256 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46256 ![]() | ||||
Lloc web | vilamarxant.es ![]() |
El terme compta amb un relleu molt accidentat solcat pel Túria i amb Les Rodanes que és l'elevació més important del terme, on poden trobar-se fins a 11 coves i avencs i que va ser declarat Paratge Natural Municipal pel Govern Valencià el 8 de febrer de 2002.
El seu terme municipal limita amb Benaguasil, Riba-roja de Túria, Xest (a la Foia de Bunyol) i Pedralba (als Serrans).
El municipi de Vilamarxant posseïx un clima típicament mediterrani. Es caracteritza per un clima suau, amb una temperatura mitjana anual superior als 17 °C. Els estius són càlids i els hiverns molt moderats. Durant els mesos hivernals la temperatura no sol estar per davall dels 3 °C. Les precipitacions són discretes, de 422 mm a l'any, i presenten el clàssic mínim estival mediterrani, amb dos màxims, un a la tardor (gota freda) i un altre a l'acabament de l'hivern i començament de la primavera.
Paràmetres[1] | I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX | X | XI | XII | Anual |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Temperatures mitjanes, ºС | 10,6 | 11,3 | 13,2 | 15,5 | 18,9 | 22,9 | 26,0 | 26,0 | 23,4 | 19,0 | 14,1 | 11,0 | 17,65 |
Pluja, mm | 28,6 | 33,1 | 31,4 | 37,6 | 29,4 | 29,3 | 10,5 | 25,2 | 38,4 | 70,8 | 51,5 | 35,9 | 421,9 |
El desenvolupament històric del municipi de Vilamarxant ha experimentat una evolució que data de l'època antiga fins a l'actualitat, definint el model territorial que ha arribat fins als nostres dies.
Els vestigis més antics d'una primitiva ocupació humana a la zona poden remuntar-se al Paleolític Superior, suposant un assentament humà més o menys continu per terres confrontants fins al Mesolític. Malgrat tot, les dades més antigues de poblament al terme municipal de Vilamarxant, són de l'edat de bronze. Concretament s'ha localitzat un poblat pertanyent a aquella època a l'Alt dels Castellets, turó flanquejat pel barranc de Porxinos. D'època ibèrica no s'han trobat restes en el terme municipal de Vilamarxant, tot i la gran quantitat de poblats que es troben al Camp de Túria.
S'han localitzat jaciments arqueològics d'època romana a la partida de la Villalba, on es troben uns murs d'edificació d'una vila, fragments de dolium, d'àmfores i de gots, així com fragments de paviments fets amb maons romboïdals. També són romanes les restes de l'aqüeducte del barranc de la Moxolina, així com tota la xàrcia de canals i obres de regadiu de l'aprofitament de les aigües del riu Túria. És probable que l'origen del primitiu assentament del poble també siga romà, ja que el topònim sembla d'origen llatí i no musulmà.[2]
Amb l'arribada dels musulmans a terres valencianes, en el segle viii, s'inicia un llarg període de dominació que durarà fins a finals del segle xiii. Ho corroboren nombrosos assentaments a la zona, constituïts primàriament com a alqueries amb recinte emmurallat i castell. És el cas de Vilamarxant, que encara que el seu topònim no siga d'orige musulmà, sí ho són les restes de muralla i torre que constituïxen els vestigis més antics d'assentament urbà en el municipi. La conquesta musulmana va suposar l'extensió i perfeccionament de la xàrcia de séquies i tècniques de regadiu iniciades pels romans, la introducció de nous cultius com la taronja o l'arròs.
Amb la conquesta cristiana de Jaume I l'any 1238 i la creació del Regne de València s'inicia el procés de repartiment i repoblació de les terres. Segons el Llibre del Repartiment, Vilamarxant va quedar constituïda en terra de senyoriu, sent donada per concessió reial a Pere Cornell el castell i la vila de Vilamarxant, encara que més tard el mateix rei la va donar a Ximén Pérez d'Arenós. El 1335 va passar a mans de Blas de Maça de Verga i més tard a les famílies de Montcada i Villalba.
Durant la baixa edat mitjana, la manca d'aigua per al reg dels camps entre les comarques del Camp de Túria i l'Horta de València, va portar Jaume el Just a ordenar a l'horta del riu Túria l'aprofitament alternatiu del regadiu entre poblacions. Així, les localitats de Pedralba, Benaguasil, Riba-roja de Túria i Vilamarxant (Pobles Castells) aprofitaven l'aigua uns dies de la setmana i els pobles de l'Horta d'altres.
Durant el segle xvi, Vilamarxant tenia una població mixta però amb predomini de moriscos. A principis del segle xvii es decreta l'expulsió dels moriscos, per la qual cosa Vilamarxant va vore reduïda la seva població a la meitat. Després de l'expulsió, no només Vilamarxant, sinó també moltes les poblacions del Camp de Túria van quedar pràcticament buides.
A finals del segle xvii es va produir una expansió agrícola a les zones baixes del Túria gràcies al cultiu de l'arròs. Aiixò va originar un augment de la població i una recuperació demogràfica que va afectar també el terme de Vilamarxant. Tanmateix, van arribar també les febres endèmiques pròpies de les zones pantanoses, que provocaren una elevada mortaldat.
A finals del segle xviii tota la comarca del Camp de Túria registra una prosperitat centrada en l'agricultura principalment, sent els cultius més importants el blat, els garrofers, l'olivera i la vinya. Les terres de conreu s'havien anat estenent, la masia o el mas era la unitat típica del secà i es corresponia amb les grans i mitjanes propietats rústiques. Entre els anys 1845 i 1875, l'economia agrícola inicià una etapa d'expansió, principalment pel cultiu de taronja, vinya i arròs, tots productes d'exportació, amb la qual cosa s'amplià i s'aprofundí en la transformació del secà en regadiu.
L'economia continua depenent de l'agricultura tant de secà com de regadiu. Altres fonts d'ingressos són la ramaderia de què hi ha ovelles, porcs, vaques i granges de pollastres i una naixent indústria ceràmica i de conserves vegetals.
El Ple de l'Ajuntament està format per 13 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 4 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 4 del Partit Popular (PP), 3 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs) i 2 de Compromís per Vilamarxant (Compromís).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Jesús Montesinos Oltra | 1.342 | 29,55% | 4 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Héctor Troyano Navarro | 1.081 | 23,81% | 4 (![]() | |
Ciutadans - Partit de la Ciutadania | ![]() |
Javier Jorge Cerdá | 894 | 19,69% | 3 (![]() | |
Compromís per Vilamarxant | ![]() |
Voro Golfe Cervera | 775 | 17,07% | 2 (![]() | |
Altres candidatures[lower-alpha 1][lower-alpha 2] | ![]() |
412 | 9,07% | 0 (![]() | ||
Vots en blanc | ![]() |
37 | 0,81% | |||
Total vots vàlids i regidors | 4.541 | 100 % | 13 | |||
Vots nuls | 26 | 0,57% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 4.567 | 61,74%** | ||||
Abstenció | 2.830* | 38,26%** | ||||
Total cens electoral | 7.397* | 100 %** | ||||
Alcalde: Héctor Troyano Navarro (PP) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (7 vots: 4 de PP i 3 de Cs) | ||||||
Fonts: JEC,[4] JEZ Llíria,[5] M. Interior,[6] Periòdic Ara.[7] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2019 l'alcalde de Vilamarxant és Héctor Troyano Navarro (PP).[8][9]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Eusebio Civera Martínez | UCD | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Eusebio Civera Martínez | AP-PDP-UV-UL | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Francisco Gil Sanchis | AP | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Félix Castellano Esteve | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Eusebio Civera Martínez | UV-CCV[lower-alpha 3] | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Vicente Betoret Coll | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Vicente Betoret Coll | PP | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Vicente Betoret Coll | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Vicente Betoret Coll | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Jesús Montesinos Oltra | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Héctor Troyano Navarro | PP | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[9] |
Les festes i celebracions principals a Vilamarxant són: