El Setge de Puigcerdà fou una maniobra de l'exèrcit francès que posà setge a Puigcerdà el 13 d'octubre de 1654.
Guerra dels Segadors | |||
---|---|---|---|
Tipus | batalla i setge ![]() | ||
Data | del 13 d'octubre al 21 d'octubre de 1654 | ||
Coordenades | 42° 24′ N, 1° 54′ E | ||
Lloc | Puigcerdà | ||
Estat | Espanya ![]() | ||
Resultat | victòria francesa | ||
Bàndols | |||
| |||
Comandants | |||
| |||
Comandants | |||
| |||
Forces | |||
|
Acabat el conflicte de la Fronda,[1] el general francès Philippe de La Mothe-Houdancourt[2] amb els catalans liderats per Josep Margarit i de Biure, un total de catorze mil homes i quatre mil cavalls[3] entrava per el Pertús. Jacques de Rougé de Plessis-Belliére prenent Castelló d'Empúries i Figueres, i el 12 de juliol es posava setge a Girona, que fou aixecat per Joan Josep d'Àustria, que recuperà tot l'Empordà tret de Roses.[4]
Armand de Contí va dirigir una nova ofensiva en 1654 en la que recuperà l'Empordà tret de Castelló d'Empúries i el Conflent.
La plaça capitulà, finalment el 21 d'octubre del mateix any. Durant el setge, la ciutat de Girona armà una companyia per socórrer Puigcerdà. Barcelona també alçà un terç de 500 homes, amb el mestre de camp Josep Galceran de Pinós i de Perapertusa,[5] per anar en socors de la vila. Un cop ocuparen Puigcerdà, els francesos es dirigiren a Vic. L'exèrcit francès estava format per:
- Els regiments d'infanteria d'Aubeterre, Xampanya, Normandia, i d'altres
- El regiment de cavalleria del duc de Candale
- Sis companyies de gendarmes
- Els miquelets de França
La guarnició de la plaça, formada per un total de 1.200 soldats, més oficials reformats, i 900 milicians de Puigcerdà, era comandada per Pedro de Valenzuela, i repartida en les unitats següents:
- Companyia de cavalls d'Alfonso de Villars
- Tomàs de Banyoles terç espanyol (català?)
- Regiment irlandès de Ghirardin, que es passà als francesos en la rendició
- Regiment alemany de Quarenna
- Regiment napolità de Lutani
- Milícies de la conca de Tremp
Després de Puigcerdà, caigueren Camprodon, Ripoll, Olot i Berga, i la vila de Castelló fou assetjada de nou en 1655 pels francesos.[4]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.