La Secretaría de Relaciones Exteriores de Mèxic és la Secretaria d'Estat encarregada d'administrar les relacions del país amb l'exterior (incloent la recopilació d'autògrafs estrangers; missions diplomàtiques i límits territorials). A més, proporciona els passaports i les cartes de naturalització; administra tot el Registre Civil. Promou el comerç i el turisme via les secretaries respectives d'economia i turisme.
Antigues oficines centrals de la SRE, ara pertanyents al patrimoni de la UNAM.Annex de les antigues oficines centrals de la SRE, ara pertanyents al patrimoni de la UNAM.
Promoure, propiciar i assegurar la coordinació d'accions en l'exterior de les dependències i entitats de l'administració pública federal; i sense afectar l'exercici de les atribucions que a cadascuna d'elles correspongui, conduir la política exterior, per a això intervindrà en tota classe de tractats, acords i convencions en els quals el país sigui part.
Dirigir el servei exterior en els seus aspectes quotidià en tasques diplomàtiques i consulars en els termes de la Llei del Servei Exterior Mexicà i, per conducte dels agents del mateix servei, vetllar a l'estranger pel bon nom de Mèxic; impartir protecció als mexicans; cobrar drets consulars i altres impostos; exercir funcions notarials, de Registre Civil, d'auxili judicial i les altres funcions federals que assenyalen les lleis, i adquirir, administrar i conservar les propietats de la Nació a l'estranger.
Coadjuvar a la promoció comercial i turística del país a través de les seves ambaixades i consolats.
Capacitar als membres del Servei Exterior Mexicà a les àrees comercial i turística, perquè puguin complir amb les responsabilitats derivades del que es disposa en la fracció anterior.
Intervenir quant a comissions, congressos, conferències i exposicions internacionals, i participar en els organismes i instituts internacionals que el govern mexicà formi part.
Intervenir en les qüestions relacionades amb els límits territorials del país i aigües internacionals.
Concedir als estrangers les llicències i autoritzacions que requereixin conforme a les lleis per adquirir el domini de les terres, aigües i les seves accessions en la República Mexicana; obtenir concessions i subscriure contractes, intervenir en l'explotació de recursos naturals o per invertir o participar en societats mexicanes civils o mercantils, així com concedir permisos per a la constitució d'aquestes o reformar els seus estatuts o adquirir béns immobles o drets sobre ells.
Portar el registre de les operacions realitzades conforme a la fracció anterior.
Intervenir en totes les qüestions relacionades amb nacionalitat i naturalització.
Guardar i usar el Gran Segell de la Nació.
Col·leccionar els autògrafs de tota classe de documents diplomàtics.
Legalitzar les signatures dels documents que hagin de produir efectes a l'estranger i dels documents estrangers que hagin de produir-los en la República.
Intervenir, per conducte del Procurador General de la República, en l'extradició conforme a la llei o tractats, i en els exhorts internacionals o cartes rogatòries per fer-los arribar a la seva destinació, previ examen que omplin els requisits de forma per la seva diligenciació i de la seva procedència o improcedència, per fer-ho del coneixement de les autoritats judicials competents.
Les altres que li atribueixin expressament les lleis i reglaments.
Per dur a terme aquestes funcions la Secretaría de Relaciones Exteriores compta amb les següents unitats:[1]
Oficialía Mayor a càrrec d'María Fernanda Casanueva de Diego
Dirección General del Servicio Exterior y Recursos Humanos
Dirección General de Programación, Organización y Presupuesto
Dirección General de Asuntos Jurídicos
Dirección General de Tecnologías de Información e Innovación
Dirección General de Delegaciones
Dirección General de Bienes Inmuebles y Recursos Materiales
Subsecretaría de Relaciones Exteriores a càrrec de Carlos de Icaza González
Dirección General para Asia Pacífico
Dirección General para África y Medio Oriente
Dirección General para Europa
Instituto Matías Romero
Subsecretaría para América Latina y el Caribe a càrrec de Luis Alfonso de Alba
Dirección General para América Latina y el Caribe
Dirección General de Organismos y Mecanismos Regionales Americanos
Secciones Mexicanas de las Comisión Internacional de Límites y Aguas entre Mexico y Guatemala, y entre México y Belice
Subsecretaría para América del Norte a càrrec de Carlos Manuel Sada Solana
Dirección General para América del Norte
Dirección General de Protección a Mexicanos en el Exterior
Dirección General de Servicios Consulares
Instituto de los Mexicanos en el Exterior
Sección Mexicana de la Comisión Internacional de Límites y Aguas México-EEUU
Subsecretaría para Asuntos Mutilaterales y de Derechos Humanos a càrrec de Miguel Ruiz Cabañas
Dirección General para Temas Globales
Dirección General para la Organización de las Naciones Unidas
Dirección General de Derechos Humanos y Democracia
Dirección General de Vinculación con Organizaciones de la Sociedad Civil
Consultoría Jurídica a càrrec de Max Diener Sala
Dirección General del Acervo Histórico Diplomático
Agencia Mexicana de Cooperación Internacional para el Desarrollo a càrrec de Juan Manuel Valle Pereña
Dirección General de Cooperación Educativa y Cultural
Dirección General de Promoción Económica Internacional
Dirección General de Relaciones Económicas Bilaterales
Dirección General de Cooperación Científica y Técnica
Dirección General del Proyecto de Integración y Desarrollo de Mesoamérica
La Secretaria de Relacions Exteriors és també reguladora dels treballs de les missions davant països i organismes internacionals. La cancelleria té a més adscrits diversos consolats arreu del món.
Actualment Mèxic té ambaixades a gairebé totes les regions del món, amb més de 50 missions al voltant del globus, i diverses d'elles són representacions regionals.
Totes elles encaminades cap a la creació o enfortiment de les relacions diplomàtiques de Mèxic amb el món.
El Reglament Interior de la SRE, que conté modificacions a la integració de les unitats administratives de la Cancelleria fou publicat el 8 de gener de 2009
GUERRERO, Omar (1993) Historia de la Secretaría de Relaciones Exteriores, capítulo VII "Consolidación de la Secretaría de Relaciones Exteriores (1891-1917), capítulo VIII "La Secretaría de Relaciones Exteriores durante los gobiernos de la Revolución (1917-1940)"; México, Instituto Matías Romero de Estudios Diplomáticos, ed.Secretaría de Relaciones Exteriores, ISBN 968-810-452-3texto en la web en Biblioteca Jurídica Virtual del Instituto de Investigaciones Jurídicas de la Universidad Nacional Autónoma de México, consultado el 15 de enero de 2010.