![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Piedra_del_Sol.tif/lossy-page1-640px-Piedra_del_Sol.tif.jpg&w=640&q=50)
Pedra del Sol
esscultura mexicana del segle XVI / From Wikipedia, the free encyclopedia
La Pedra del Sol, anomenada també Calendari Asteca, és un disc monolític de basalt d'olivina amb inscripcions sobre la cosmogonia mexica i els cultes al déu solar. La raó del seu altre nom és perquè inclou en les inscripcions el compte dels dies, les eres i aspectes del calendari. Fa 3.60 m de diàmetre per 122 cm de gruix i pesa més de vint-i-quatre tones.[1]
Piedra del Sol (castellà) ![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Tipus | obra escultòrica ![]() |
Creador | Mexica (en) ![]() ![]() |
Creació | 1502 ↔ 1520 |
Material | basalt ![]() |
Mida | 358 (![]() ![]() |
Col·lecció | Museu Nacional d'Antropologia de Mèxic (Miguel Hidalgo) ![]() |
Les interpretacions sobre la funció i el significat d'aquest monòlit són diferents entre especialistes des del seu redescobriment en el segle xviii.[2] S'ha especulat que en algun moment, a finals del segle xv hauria estat una plataforma de combat gladiatori (temalácatl), involucrat en la festivitat mexica Tlacaxipehualiztli.[3]
En aquest monòlit es descriuen els moviments dels astres i alguns cicles en què els mesos duren vint dies, els anys divuit mesos i els segles cinquanta-dos anys.[4]
L'escultura té un estat de conservació estable; la coloració original, però, se'n va anar perdent pels segles d'exposició a la intempèrie. A més a més, a la part central, presenta danys per molts impactes de bala que han desfigurat el rostre del mig.
Hi ha algunes dades per a rastrejar-ne la història des del moment de la construcció. A principis del segle xvi, Hernando Alvarado Tezozomoc, net de l'emperador Moctezuma II i besnet d'Axayácatl, narra en Crònica Mexicáyotl com el seu besavi manà esculpir en aquella pedra «les figures dels mesos i anys, dies i setmanes amb tanta curiositat que era cosa de veure». Va ocórrer el 1479, quatre dècades abans del desembarcament d'Hernán Cortés a Veracruz. Alvarado Tezozomoc explica que, en aquell any, cinquanta mil hòmens de pobles propers a Tenochtitlán van extraure el gegantesc bloc «d'una gran penya del vessant de la serra gran de Cuyacan», la van moure «amb sogues gruixudes i carretons» i la van tallar amb sílexs «forts i aguts» a les ordres d'un artista, el nom del qual, pel que sembla, era Técpal.(4)