Paragonita
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
La paragonita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de les miques. Va ser descrita l'any 1843, trobada a la muntanya Campione, Tessino, Suïssa.[2] El nom deriva del grec, paragon, que vol dir confusió, per la seva semblança amb el talc.[3]
![]() | |
---|---|
![]() Paragonita amb granats | |
Fórmula química | NaAl₂(AlSi₃O10)(OH)₂ |
Epònim | engany ![]() |
Localitat tipus | Sponda Alp - Pizzo Forno, vall Chironico, Leventina, Ticino, Suïssa |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.EC.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.EC.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.05a ![]() |
Dana | 71.2.2a.2 |
Heys | 16.2.4 |
Propietats | |
Color | incolor, groc clar |
Duresa | 2,5 |
Color de la ratlla | blanc ![]() |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,564 a 1,580 nβ = 1,594 a 1,609 nγ = 1,600 a 1,609 |
Birefringència | δ = 0,036 |
Dispersió òptica | r < v forta |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1998 s.p. ![]() |
Símbol | Pg ![]() |
Referències | [1] |
La paragonita és un silicat de fórmula química NaAl₂(AlSi₃O10)(OH)₂. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5. És incolora, groc pàl·lida, grisenca, blanc grisenca o verdosa.[2][3] La paragonita és un mineral comú en roques metamòrfiques.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la paragonita pertany a «09.EC - Fil·losilicats amb plans de mica, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques» juntament amb els següents minerals: minnesotaïta, talc, willemseïta, ferripirofil·lita, pirofil·lita, boromoscovita, celadonita, chernykhita, montdorita, moscovita, nanpingita, roscoelita, tobelita, aluminoceladonita, cromofil·lita, ferroaluminoceladonita, ferroceladonita, cromoceladonita, tainiolita, ganterita, annita, ephesita, hendricksita, masutomilita, norrishita, flogopita, polilithionita, preiswerkita, siderofil·lita, tetraferriflogopita, fluorotetraferriflogopita, wonesita, eastonita, tetraferriannita, trilithionita, fluorannita, shirokshinita, shirozulita, sokolovaïta, aspidolita, fluoroflogopita, suhailita, yangzhumingita, orlovita, oxiflogopita, brammal·lita, margarita, anandita, bityita, clintonita, kinoshitalita, ferrokinoshitalita, oxikinoshitalita, fluorokinoshitalita, beidel·lita, kurumsakita, montmoril·lonita, nontronita, volkonskoïta, yakhontovita, hectorita, saponita, sauconita, spadaïta, stevensita, swinefordita, zincsilita, ferrosaponita, vermiculita, bileyclor, chamosita, clinoclor, cookeïta, franklinfurnaceïta, gonyerita, nimita, ortochamosita, pennantita, sudoïita, donbassita, glagolevita, borocookeïta, aliettita, corrensita, dozyita, hidrobiotita, karpinskita, kulkeïta, lunijianlaïta, rectorita, saliotita, tosudita, brinrobertsita, macaulayita, burckhardtita, ferrisurita, surita, niksergievita i kegelita.
Als territoris de parla catalana ha estat descrita al coll de la Boquera, a Mont-ras (Baix Empordà).[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.