llengua dravídica From Wikipedia, the free encyclopedia
L'oraon, kurukh (ˈkʊrʊx)[1] o uranw[2] (कुड़ुख़ en devanagari) és una llengua dravídica parlada per gairebé dos milions de tribus oraons i kisan de Jharkhand, Madhya Pradesh, Chhattisgarh, Orissa i Bengala Occidental, així com 65.000 al nord de Bangladesh, 28.600 un dialecte anomenat dhangar al Nepal i uns 5.000 a Bhutan. Hi ha alguns parlants d'oraon al sud de l'Índia. Està més relacionat amb el brahui i el malto (Paharia). La llengua està catalogada com a "vulnerable" a la llista de llengües amenaçades de la UNESCO.[3] El dialecte kisan tenia uns 206.100 parlants el 2011. El kurukh té diversos noms alternatius com ara uraon, kurux, kunrukh, kunna, urang, morva i birhor. Dos dialectes, l'oraon i el kisan, tenen una intel·ligibilitat del 73% entre ells. L'oraon, sense incloure el kisan, està sent estandarditzat. El kisan està en perill d'extinció amb una taxa de descens del 12,3% entre 1991 i 2001.[4]
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 2.000.000 ![]() |
Autòcton de | Districte de Dinajpur, Thakurgaon District (en) ![]() ![]() |
Estat | Bangladesh i Índia ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües dravídiques llengües dravídiques septentrionals Kurukh–Malto (en) ![]() ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | devanagari i Tolong Siki (en) ![]() ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | kru |
ISO 639-3 | kru ![]() |
Glottolog | kuru1301 ![]() |
Ethnologue | kru ![]() |
UNESCO | 1446 ![]() |
IETF | kru ![]() |
Endangered languages | 4464 ![]() |
El kurukh pertany al grup dravídic septentrional de la família de llengües dravídiques,[5] que està estretament relacionada amb el sauria paharia i el kumarbhag paharia, que sovint es s'anomenen conjuntament malto.[6]
El kurukh s'escriu en devanagari, escriptura usada també per escriure en sànscrit, hindi, marathi, nepalès i altres llengües indo-àries. Narayan Oraon, un doctor, va inventar l'escriptura tolong siki específicament per al kurukh. S'han publicat molts llibres i revistes a l'escriptura tolong siki. La Societat Literària Kurukh de l'Índia ha estat fonamental per a difondre l'escriptura tolong siki per a la literatura kurukh.
És parlat per 2.053.000 persones de les tribus oraon i kisan, amb 1.834.000 i 219.000 parlants respectivament. La taxa d'alfabetització és del 23% en oraons i del 17% en kisan. Malgrat la gran quantitat de parlants es considera que la llengua està amenaçada.[7] Els governs de Jharkhand i Chhattisgarh han introduït la llengua kurukh a les escoles amb estudiants majoritaris de Kurukhar. La llengua oranon s'ensenya específicament a les escoles de Jharkhand, Chhattisgarh, Madhya Pradesh, Odisha, Bengala Occidental i Assam.[8]
El kurukh té cinc vocals cardinals. Cada vocal té contrafons llargs, curts nasalitzats i llargament nasalitzats.[9]
Front | Posterior | ||
---|---|---|---|
Alt | /i/ | /u/ | |
Mitjà | /e/ | /o/ | |
Baix | /a/ |
La següent taula il·lustra l'articulació de les consonants.[9]
Text oraon | Traducció |
---|---|
Nighai ender name hike? | Com us dieu? |
Nin ekase raadeen? | Com esteu? (dona) |
Nin ekase raadai? | Com esteu? (home) |
En kodam radas. | Estic bé. |
Ikya kaalgadeen ? | On aneu? (Girl) |
Ikya Kaalgadai ? | On aneu? (Boy) |
Endra manja? | Que passa? |
Hae | Si |
Mala | No |
En Onna Lagdan. | Estic menjant. |
Neen Mookha. | Mengeu. |
Aar onna lagnar. | Estan menjant. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.