polític espanyol From Wikipedia, the free encyclopedia
Miguel de Lardizábal y Uribe (Tepetitla de Lardizábal, Puebla, Nova Espanya, 1744 - Bilbao, Biscaia, 1823) fou un estadista novohispà.
![]() | |
Nom original | (es) Miguel de Lardizábal ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 24 gener 1744 ![]() Tepetitla de Lardizábal (Mèxic) ![]() |
Mort | 29 gener 1823 ![]() Bilbao (Biscaia) ![]() |
![]() | |
4 de maig de 1814 – 18 de setembre de 1815 | |
Suprimit → | |
Dades personals | |
Formació | Universitat de Valladolid ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Madrid ![]() |
Ocupació | polític ![]() |
Va néixer en 1744 a la hisenda de San Juan del Molino al municipi de Tepetitla de Lardizábal, a la intendència de Puebla, Regne de Mèxic. D'origen basc, la seva família procedia de Segura (Guipúscoa),[1] va estudiar retòrica i filosofia en el seminari palafoxiano de Pobla. Juntament amb el seu germà Manuel va viatjar a Espanya en 1761, on va fer estudis de geologia i història. Pels seus grans coneixements va ingressar en la Reial Acadèmia de Geografia i Història de Valladolid. Més tard va obtenir una plaça al Consell Suprem d'Índies.
Bandejat al País Basc en 1791, va ser nomenat director del Seminari de Nobles de Bergara, a Guipúscoa.[2] Durant la Guerra del francès va representar a les províncies d'ultramar al Consell de Regència en substitució de l'escollit Esteban Fernández de León qui va ser destituït amb el pretext que no havia nascut a Amèrica. Lardizábal va estar present en l'obertura de les Corts de Cadis[3] on seria un fidel defensor dels drets de Ferran VII, que es trobava segrestat a França per Napoleó.
Després de la tornada de Ferran VII i la restauració absolutista, el monarca va nomenar Lardizábal Ministre Universal d'Índies en 1814, càrrec des del qual va frenar les reformes liberals de les Corts i va tractar de parar les aspiracions independentistes dels criolls en els virregnats d'Amèrica. En suprimir-se el Consell d'Índies, va passar a Madrid com a conseller d'Estat. En 1815 va perdre el favor del rei qui l'empresonaria en el castell de Pamplona. Posteriorment, en llibertat, va ser novament director del Seminari de Nobles de Bergara.[2] Va ser l'únic novohispà pintat per Francisco de Goya y Lucientes, en 1815.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.