Els mugílids (Mugilidae) són una família de peixos d'aletes radiades, coneguts comunament en català com llísseres, llisses o llissals.
Mugilidae ![]() | |
---|---|
![]() llissa llobarrera ![]() | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Classe | Actinopteri |
Ordre | Mugiliformes |
Família | Mugilidae ![]() Cuvier, 1829 |
Es troben a tot el món a les aigües costaneres temperades i tropicals, i algunes espècies en aigües dolces.[1] Els mulgílids han servit com a font important d'aliment a l'Europa mediterrània des de l'època romana. La família inclou unes 78 espècies en 20 gèneres.[2]
Els mullets es distingeixen per la presència de dues aletes dorsals separades, petites boques triangulars i l'absència d'un òrgan de línia lateral. S'alimenten de detrits, i la majoria de les espècies tenen estómacs inusualment musculosos i una faringe complexa per ajudar a la digestió.[1]
Morfologia
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Liza_aurata.jpg/220px-Liza_aurata.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Neomyxus_leuciscus_by_NPS.jpg/320px-Neomyxus_leuciscus_by_NPS.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Agonostomus_monticola.jpg/220px-Agonostomus_monticola.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/Liza_ramada.jpg/220px-Liza_ramada.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Oedalechilus_labeo.jpg/640px-Oedalechilus_labeo.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/False_four-eyed_fish_%28Rhinomugil_corsula%29.jpg/640px-False_four-eyed_fish_%28Rhinomugil_corsula%29.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/6c/Sicamugil_cascasia_%28BioTrek%29.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Meer%C3%A4sche.jpg/640px-Meer%C3%A4sche.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Chelon_labrosus_01_by_dpc.jpg/640px-Chelon_labrosus_01_by_dpc.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Liza_macrolepis_Day.png/640px-Liza_macrolepis_Day.png)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Grey_Mullet.jpg/640px-Grey_Mullet.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Mullet_2008_G1.jpg/640px-Mullet_2008_G1.jpg)
- Cos afusat i robust, proveït de grans escates adherents i no té línia lateral.
- Cap pla per la part superior i molt desenvolupat (per això hom els anomena cabeçuts o cap-grossos -encara que aquest nom sol aplicar-se a la llissa llobarrera-).
- Morro curt i obtús deprimit dorsalment.
- Boca petita i fesa transversalment, i presenta a la zona mitjana de la mandíbula inferior un tubercle que s'allotja a la mandíbula superior quan la boca es tanca.
- Llavis carnosos.
- Dents petites o bé no existeixen.
- Els ulls solen ésser grans, estan relativament separats entre si i poden presentar una membrana adiposa.[3]
- Tenen dues aletes dorsals, molt separades (la primera està formada per quatre radis espiniformes i la segona, per radis tous ramificats).
- Les aletes pectorals es troben a la part mitjana superior del cos disposades horitzontalment.
- La coloració dorsal és gris plumbosa i el ventre, platejat.
Alimentació
S'alimenten de petits invertebrats i d'algues filamentoses. És molt freqüent que absorbeixin el llim del fons per extreure'n petites partícules alimentàries, que són filtrades per les espines branquials i triturades per les dents faríngies. L'estómac, molt musculós, es troba seguit d'un intestí molt allargat.[4]
Costums
Són peixos de costums pelàgics i, per tant, molt bons nedadors. Penetren sovint en aigües salobroses i dolces (però no s'hi reprodueixen) i tenen una marcada preferència per zones de pol·lució domèstica i per ports.
N'hi ha espècies que, en moltes zones litorals continentals, poden ésser considerades com a sedentàries.
Importància econòmica
Les diferents espècies de mugílids són consumides per l'ésser humà, el qual en menja tant la carn com els ous.
Gèneres i espècies
- Agonostomus (Bennett, 1832)[5]
- Agonostomus catalai (Pellegrin, 1932)
- Agonostomus monticola (Bancroft, 1834)
- Agonostomus telfairii (Bennett, 1832)
- Aldrichetta (Whitley, 1945)[6]
- Aldrichetta forsteri (Valenciennes, 1836)
- Cestraeus (Valenciennes, 1836)[7]
- Cestraeus goldiei (Macleay, 1883)
- Cestraeus oxyrhyncus (Valenciennes, 1836)
- Cestraeus plicatilis (Valenciennes, 1836)
- Chaenomugil (Gill, 1863)[8]
- Chaenomugil proboscideus (Günther, 1861)
- Chelon (Artedi, 1793)[9]
- Chelon bispinosus (Bowdich, 1825)
- Chelon haematocheilus (Temminck & Schlegel, 1845)
- Chelon labrosus (Risso, 1826)
- Crenimugil (Schultz, 1946)[10]
- Crenimugil crenilabis (Forsskål, 1775)
- Crenimugil heterocheilos (Bleeker, 1855)
- Joturus (Poey, 1860)[11]
- Joturus pichardi (Poey, 1860)
- Liza (Jordan & Swain, 1884)[12]
- Moolgarda (Whitley, 1945)[6]
- Moolgarda pedaraki (Valenciennes, 1836)
- Moolgarda perusii (Valenciennes, 1836)
- Mugil (Linnaeus, 1758)[13]
- Myxus (Günther, 1861)[14]
- Myxus capensis (Valenciennes, 1836)
- Myxus elongatus (Günther, 1861)
- Myxus multidens (Ogilby, 1888)
- Myxus petardi (Castelnau, 1875)
- Neomyxus (Steindachner, 1878)[15]
- Neomyxus chaptalii (Eydoux & Souleyet, 1850)
- Neomyxus leuciscus (Günther, 1872)
- Oedalechilus (Fowler, 1903)[16]
- Oedalechilus labeo (Cuvier, 1829)
- Oedalechilus labiosus (Valenciennes, 1836)
- Paramugil (Ghasemzadeh, Ivantsoff & Aarn, 2004)[17]
- Paramugil georgii (Ogilby, 1897)
- Paramugil parmatus (Cantor, 1849)
- Rhinomugil (Gill, 1863)[8]
- Rhinomugil corsula (Hamilton, 1822)
- Rhinomugil nasutus (De Vis, 1883)
- Sicamugil (Fowler, 1939)[18]
- Sicamugil cascasia (Hamilton, 1822)
- Sicamugil hamiltonii (Day, 1870)
- Valamugil (Smith, 1948)[19]
- Valamugil buchanani (Bleeker, 1854)[20]
- Valamugil cunnesius (Valenciennes, 1836)[21]
- Valamugil delicata (Alleyne & Macleay, 1877)
- Valamugil engeli (Bleeker, 1858)[22]
- Valamugil formosae (Oshima, 1922)[23]
- Valamugil georgii (Ogilby, 1897)
- Valamugil robustus (Günther, 1861)[24]
- Valamugil seheli (Forsskål, 1775)[25]
- Valamugil speigleri (Bleeker, 1858-1859)[26]
- Xenomugil
- Xenomugil thoburni (Jordan & Starks, 1896)[27][28]
Espècies que hom pot trobar als Països Catalans
- Llissa llobarrera (Mugil cephalus)
- Cap-pla (Liza ramado)
- Llissa agut (Liza saliens)
- Llissa vera (Chelon labrosus)
- Llissa morruda (Oedalechilus labeo)
Referències
Bibliografia
Enllaços externs
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.