departament de França From Wikipedia, the free encyclopedia
L'Erau (34) (en occità: Erau o Eraur i en francès: Hérault) és un departament francès situat a la regió Occitània. La seva capital és Montpeller.
Epònim | Erau ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Localització | |||||
| |||||
Estat | França | ||||
Entitat territorial administrativa | França Europea | ||||
Regió | Occitània ![]() | ||||
Capital | Montpeller ![]() | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 1.201.883 (2021) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 6.224 km² ![]() | ||||
Banyat per | golf del Lleó ![]() | ||||
Punt més alt | punt més alt de l'Erau (1.152 m) ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | 4 març 1790 ![]() | ||||
Organització política | |||||
• President ![]() | Kléber Mesquida ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Fus horari | |||||
ISO 3166-2 | FR-34 ![]() | ||||
Codi NUTS | FR813 ![]() | ||||
Codi de departament INSEE | 34 ![]() | ||||
Lloc web | herault.fr ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
El departament d'Erau va ser creat durant la Revolució Francesa, el 4 de març de 1790 -en aplicació de la llei de 22 de desembre de 1789-, a partir d'una part de l'antiga província del Llenguadoc.
La superfície agrícola del departament és del 65%.[1] La viticultura és el cultiu majoritari i la resta de terra s'utilitza per a horts (olives, castanyes, nous, prunes, pomes), prats artificials, cultiu d'hortalisses i cereals. La superfície declarada per producció orgànica és de 17.939 hectàrees; entre el 2004 i el 2011, la part de superfície per bioagricultura va passar del 2,6% al 9,3%.[2] Excloent àrea agrícola, la presència d'erms representa 122,915 hectàrees o gairebé el 20% del departament i els boscos estan presents a 217,050 hectàrees o el 35%.[3]
La presència de vinyes a la regió es remunta a l'antiguitat, a èpoques anteriors a la fundació de la Narbonense. Durant el segle xix i principis del segle xx, els enòlegs van començar a prioritzar la qualitat a la quantitat, així què els rendiments s'han reduït, les varietats de raïm modificat i s'han fet inversions en maquinaries modernes. El clima i el tipus de sòl propicia una gran diversitat i àmplia gamma de varietats com són els AOC Saint-Chinian, Faugères, Minervois, Llenguadoc i Clairette du Languedoc, Frontignan Muscat, Muscat Lunel, moscatell Mireval, moscatell de Saint-Jean-du-Minervois, picpoul de Pinet.[1][4]
El departament es divideix en tres districtes: