![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Germane-3D-balls.png/640px-Germane-3D-balls.png&w=640&q=50)
Hidrur fonamental
estructura no ramificada acíclica o cíclica/acíclica que té un nom semisistemàtic o trivial i a la qual només s’han afegit àtoms d’hidrogen. / From Wikipedia, the free encyclopedia
Un hidrur fonamental[1][2] o hidrur progenitor[3] és una estructura d'àtoms enllaçats, no ramificada, acíclica o estructura cíclica/acíclica, que té un nom semisistemàtic o trivial i a la qual només s’han afegit àtoms d'hidrogen.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Germane-3D-balls.png/640px-Germane-3D-balls.png)
Els noms dels hidrurs fonamentals s'empren en nomenclatura química substitutiva, tant inorgànica com orgànica, per anomenar aquests mateixos composts químics, per exemple s'anomena germà,
s'anomena azà; i per anomenar-ne de més complexos a partir d'ells, per exemple
que té el nom de nonaazà. És l’estructura que s’anomena abans de l’addició d'afixos que denoten grups substituents que porten en conjunt al nom d’un compost químic específic, així el
s'anomena tetrafluorometà, i el
metilciclopentà. Se sobreentén que el nom es refereix a una població definida d’àtoms d’hidrogen en l’estructura de l’esquelet.[1]
Aquests hidrurs es poden classificar en hidrurs mononuclears, hidrurs amb cadenes i amb anells, i poden contenir àtoms de carboni i/o heteroàtoms. Els compostos fonamentals amb anells poden ser monocíclics, policíclics amb pont (anells que comparteixen més de dos àtoms), policíclics fosos (anells que comparteixen dos àtoms veïns) o policíclics espiro (anells que comparteixen únicament un àtom). Altres compostos fonamentals més complexos inclouen sistemes amb pont fosos, assemblatges d’anells, ciclofans i ful·lerens.[2]