La Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge, més coneguda simplement com la Royal Society, va ser fundada el 1660 i és considerada com la més antiga de les societats científiques que encara existeixen.
|
|||||
![]() ![]() | |||||
Lema | Nullius in verba ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Dades | |||||
Tipus | acadèmia de ciències societat científica editor en accés obert editorial acadèmia nacional ![]() | ||||
Camp de treball | ciència, història natural i ciències naturals ![]() | ||||
Història | |||||
Creació | novembre 1660 | ||||
Localització dels arxius | |||||
Activitat | |||||
Membre de | ORCID Associació de Publicacions Acadèmiques d'Accés Obert All European Academies InterAcademy Partnership Society Publishers' Coalition (en) ![]() Dryad Committee on Publication Ethics Consell científic internacional ![]() | ||||
Patrocinador | Carles III del Regne Unit ![]() | ||||
Membres | 1.700 (2020) ![]() | ||||
Governança corporativa | |||||
Seu | |||||
Presidència | Adrian Smith (2020–) ![]() | ||||
Empleats | 200 (2019) ![]() | ||||
Propietari de | |||||
Format per | |||||
Indicador econòmic | |||||
Ingressos totals | 112 M£ (2019) ![]() | ||||
Altres | |||||
Identificador ISIL | GB-UkLoRS ![]() | ||||
Premis | |||||
Lloc web | royalsociety.org ![]() | ||||
Concedeix diverses medalles i altres premis a investigadors destacats.
El seu lema en llatí és "Nullius in Verba" (en paraules de ningú) que fa referència al fet que la Royal Society es basa en l'experimentació i no en el principi d'autoritat.
L'any 2011 fou guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries de Comunicació i Humanitats.[1]
Objectius
- Recerca científica
- Publicacions
- Educació
- Augmentar l'interès públic per la ciència
Història
Fundació i primers anys
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/JohnEvelyn1687.jpg/640px-JohnEvelyn1687.jpg)
La Royal Society va començar a partir de grups de metges i filòsofs, reunits en diversos llocs, inclòs el Gresham College a Londres. Van ser influenciats per la "nova ciència", promoguda per Francis Bacon en la seva New Atlantis, des d'aproximadament 1645 en endavant[2] Un grup conegut com la Societat Filosòfica d'Oxford va funcionar governat per un conjunt de normes que encara es mantenen a la Bodleian Library.[3] Després de la Restauració anglesa, va començar una sèrie de reunions regulars al Gresham College[4] És àmpliament sostingut que aquests grups van ser la inspiració per a la fundació de la Royal Society[3]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/RoyalSocMace20040420.jpg/320px-RoyalSocMace20040420.jpg)
El 28 de novembre de 1660, el 1660 comitè de 12 va anunciar la formació d'un "Col·legi per a la Promoció de l'Aprenentatge de la Física Matemàtica Experimental", que es reunirà setmanalment per debatre assumptes científics i experimentar. A la segona reunió, Sir Robert Moray va anunciar que Carles II d'Anglaterra aprovava les trobades, i es va signar un decret el 15 de juliol 1662, que va crear la "Royal Society of London", amb William Brouncker segon vescomte Brouncker que servirà com a primer president. Un segon decret va ser signat el 23 abril 1663, on el Rei es va assenyalar com el fundador i el nom de "the Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge" ("la Reial Societat de Londres per a la Millora del Coneixement Natural"; Robert Hooke va ser nomenat Comissari d'Experiments al novembre. Aquest favor reial inicial ha continuat, i des de llavors tots els monarques han estat el patrons de la Societat[5]
Presidents de la Royal Society
- 1662-1677 William Brouncker
- 1677-1680 Joseph Williamson
- 1680-1682 Christopher Wren
- 1682-1683 John Hoskins
- 1683-1684 Cyril Wyche
- 1684-1686 Samuel Pepys
- 1686-1689 John Vaughan
- 1689-1690 Thomas Herbert
- 1690-1695 Robert Southwell
- 1695-1698 Charles Montagu
- 1698-1703 John Somers
- 1703-1727 Isaac Newton
- 1727-1741 Hans Sloane
- 1741-1752 Martin Folkes
- 1752-1764 George Parker
- 1764-1768 James Douglas
- 1768-1768 James Burrow
- 1768-1772 James West
- 1772-1778 John Pringle
- 1778-1820 Joseph Banks
- 1820-1820 William Hyde Wollaston
- 1820-1827 Humphry Davy
- 1827-1830 Davies Gilbert
- 1830-1838 Augustus Frederick
- 1838-1848 Spencer Compton
- 1848-1854 William Parsons
- 1854-1858 John Wrottesley
- 1858-1861 Benjamin Collins Brodie
- 1861-1871 Edward Sabine
- 1871-1873 George Biddell Airy
- 1873-1878 Joseph Dalton Hooker
- 1878-1883 William Spottiswoode
- 1883-1885 Thomas Henry Huxley
- 1885-1890 George Gabriel Stokes
- 1890-1895 William Thomson
- 1895-1900 Joseph Lister
- 1900-1905 William Huggins
- 1905-1908 John William Strutt Rayleigh
- 1908-1913 Archibald Geikie
- 1913-1915 William Crookes
- 1915-1920 Joseph John Thomson
- 1920-1925 Charles Scott Sherrington
- 1925-1930 Ernest Rutherford
- 1930-1935 Frederick Hopkins
- 1935-1940 William Henry Bragg
- 1940-1945 Henry Hallett Dale
- 1945-1950 Robert Robinson
- 1950-1955 Edgar Douglas Adrian
- 1955-1960 Cyril Norman Hinshelwood
- 1960-1965 Howard Florey
- 1965-1970 Patrick Blackett
- 1970-1975 Alan Hodgkin
- 1975-1980 Alexander R. Todd
- 1980-1985 Andrew Huxley
- 1985-1990 George Porter
- 1990-1995 Michael Atiyah
- 1995-2000 Aaron Klug
- 2000-2005 Bob May
- 2005-2010 Martin Rees
- 2010-2015 Paul Nurse
- 2015 Venkatraman Ramakrishnan
Referències
Bibliografia
Enllaços externs
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.