matemàtic suec From Wikipedia, the free encyclopedia
Erik Ivar Fredholm (Parròquia de Klara, 7 d'abril de 1866 (Julià) - Danderyd, 17 d'agost de 1927) va ser un matemàtic suec.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 7 abril 1866 (Julià) ![]() Parròquia de Klara (Suècia) ![]() |
Mort | 17 agost 1927 ![]() Danderyd (Suècia) ![]() |
Sepultura | Cementiri Djursholm, Danderyd, 02 GRAN 465 (1927–) 59° 24′ 29″ N, 18° 04′ 36″ E ![]() |
Formació | Universitat d'Estocolm (1888–1898) Universitat d'Uppsala (1886–1898) Reial Institut de Tecnologia (1885–1886) ![]() |
Tesi acadèmica | Sur les équations de l'équilibre des milieux élastiques anisotropes ![]() ![]() |
Director de tesi | Gösta Mittag-Leffler ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Equació integral ![]() |
Ocupació | matemàtic, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Universitat d'Estocolm (1898–1927) ![]() |
Membre de | |
Obra | |
Obres destacables | |
Estudiant doctoral | Carl-Gustaf Rossby i Nils Zeilon ![]() |
Família | |
Cònjuge | Agnes Maria Liljeblad ![]() |
Pare | Ludvig Oscar Fredholm i Catharina Paulina Stenberg |
Germans | John Fredholm ![]() |
Premis
|
Fredholm, fill d'un pròsper comerciant d'Estocolm, no va demostrar grans habilitats matemàtiques en els seus primers estudis; fins i tot algun dels seus professors anota que tenia poca habilitat en comptar amb la pissarra.[1] En qualsevol cas, va ser un bon estudiant i, en graduar-se el 1886,va començar els seus estudis universitaris al Kungliga Tekniska högskolan (Reial Institut de Tecnologia) d'Estocolm, però només hi va ser un curs. A partir del curs següent va estar matriculat a la universitat d'Uppsala en la qual es va graduar el 1893 i doctorar el 1898. Durant tot aquest temps també va estudiar amb Mittag-Leffler, el principal matemàtic suec de l'època, a la universitat d'Estocolm, però aquesta universitat encara no concedia doctorats en aquell temps.[2]
El 1898 va ser nomenat docent a la universitat d'Estocolm[3] en el departament de física matemàtica,[4] institució en la que va romandre fins a la seva mort el 1927.
La totalitat de l'obra publicada de Fredholm no son més que unes 160 pàgines en 18 articles,[1] però són un model de claredat i de concisió.[5] Els seus treballs més importants versen sobre teoria potencial i equacions integrals, camp en el que va establir una teoria que porta el seu nom.[6]