From Wikipedia, the free encyclopedia
Edward (Edmund) Cartwright (Marham, Nottinghamshire, 24 d'abril de 1743 − Hastings, Sussex, 20 d'octubre de 1823) va ser un clergue i inventor anglès. Va inventar el teler mecànic.[1]
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 24 abril 1743 (Julià) ![]() Nottingham (Anglaterra) ![]() |
Mort | 30 octubre 1823 ![]() Kent (Anglaterra) ![]() |
Sepultura | The Parish Church of St Mary, Battle (en) ![]() ![]() |
Religió | Anglicanisme ![]() |
Formació | University College Queen Elizabeth Grammar School Magdalen College ![]() |
Activitat | |
Ocupació | inventor ![]() |
Ocupador | Magdalen College ![]() |
Membre de | |
Família | |
Cònjuge | Susannah Kearney Alice Whitaker ![]() |
Fills | Frances Dorothy Cartwright ( ![]() Mary Cartwright ( ![]() Elizabeth Penrose ( ![]() Edmund Cartwright ( ![]() ![]() |
Pares | William Cartwright ![]() ![]() |
Germans | John Cartwright ![]() |
Premis | |
![]() ![]() |
Cartwright s'interesà pel problema dels telers mecànics quan ja s'havia avançat en les tècniques del filat mecànic amb el sistema de la spinning jenny de James Hargreaves i del treball en cadena sense els quals no hauria pogut tenir èxit el seu sistema. Va dissenyar el primer teler mecànic el 1784 i el va patentar el 1785, però el disseny era inservible. No obstant això, un any més tard va patentar un altre teler que ha servit com a model a inventors posteriors.[2]
Era conscient d'un fet: perquè un teler mecànic assolís l'èxit una persona havia de poder atendre vàries màquines al mateix temps o cada màquina hauria de ser més productiva. Va incloure diverses innovacions als seus telers com el dispositiu per a detenir el teler quan una llançadora no entrava en la seva caixa corresponent, impedint que la llançadora rebotés en xocar contra el fons de la caixa i estirant la tela automàticament. Cartwright començà fabricant teles a Doncaster (South Yorkshire, Anglaterra) i amb els nombrosos avenços aconseguí ser reconegut com l'inventor del teler mecànic i fou nomenat membre de la Royal Society de Londres el 1821.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.