From Wikipedia, the free encyclopedia
La diòcesi de Màlaga (en llatí: Dioecesis Malacitana) és una seu episcopal dependent de l'arxidiòcesi de Granada, a Espanya. La seva seu és la Catedral de l'Encarnació de Màlaga.
Diœcesis Malacitana | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Espanya | |||||
Província de Màlaga![]() | |||||
Parròquies | 291 | ||||
Població humana | |||||
Població | 1.641.121 (2019) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | castellà ![]() | ||||
Religió | Romà | ||||
Geografia | |||||
Part de | Arquebisbat de Granada, Francisco Javier Martínez Fernández (Arquebisbe de Granada) | ||||
Superfície | 7.283 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | 4 d'agost de 1486 | ||||
Patrocini | Our Lady of Victory (en) ![]() ![]() | ||||
Catedral | Catedral de Màlaga | ||||
Organització política | |||||
• Bisbe | Jesús Esteban Catalá Ibáñez | ||||
Lloc web | www.diocesismalaga.org/ | ||||
![]() ![]() |
La diòcesi comprèn la província de Màlaga i la ciutat de Melilla. La seu episcopal és la ciutat de Màlaga, on està la catedral de Santa María de l' Encarnación.
El territori es divideix en 250 parròquies, agrupades en 16 arxiprestats.
Probablement la diòcesi de Màlaga es va erigir a la fi del segle i, després de l'evangelització d'Espanya pels set Homes apostòlics enviats pels sants Pere i Pau. No obstant això, el primer bisbe del qual es té notícia és sant Patrici, que va participar en el Concili d'Elvira (300 - 313). Després d'ell no es tornen a tenir notícies fins al 579.
Durant la dominació àrab les notícies es fan més rares; des de la fi del VII al XII es coneixen solament cinc bisbes.
Des del segle xiii fins al XV es van nomenar bisbes titulars per a la seu, encara que no van poder residir a la ciutat. Després de la Reconquesta cristiana, la diòcesi va ser rehabilitada el 4 d'agost de 1486, i el 10 de desembre de 1492 es fa sufragània de l'arxidiòcesi de Granada.
En 1587 es va instituir el seminari diocesà, que canviarà a un edifici nou en 1819 i serà transferit a l'actual seu en 1924.
En 1719 el bisbe Giulio Alberoni, també primer ministre de Felip V va haver d'exiliar-se per motius polítics: la conquesta de Sardenya i Sicília, promogudes durant el seu ministeri, havia atret contra Espanya una possible aliança de les potències europees i, davant el risc d'una conflagració, Felip V va preferir sacrificar al seu ministre. Es va refugiar a Itàlia, on també va haver de sostreure's a les ires del papa Climent XI, que va voler empresonar-lo. Roman amagat fins a la mort del pontífex (1724) i ja segur a Roma, va renunciar a la seu de Màlaga en 1725.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parròquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergue secular |
clergue regular |
batejats por sacerdote |
homes | dons | |||
1950 | 661.146 | 667.102 | 99,1 | 145 | 107 | 252 | 2.623 | 0 | 162 | 1.510 | 193 |
1970 | 977.992 | 983.896 | 99,4 | 279 | 147 | 426 | 2.295 | 1 | 239 | 1.641 | 230 |
1980 | 1,021.000 | 1,053.000 | 97,0 | 290 | 184 | 474 | 2.2154 | 0 | 273 | 1.560 | 258 |
1990 | 1,1000.000 | 1,302.000 | 84,5 | 259 | 137 | 396 | 2.777 | 12 | 209 | 1.250 | 263 |
2000 | 1,235.653 | 1,300.688 | 95.0 | 263 | 109 | 372 | 3.321 | 15 | 187 | 971 | 249 |
2004 | 1,371.185 | 1,443.353 | 95,0 | 270 | 128 | 398 | 3.445 | 16 | 207 | 929 | 250 |
2013 | 1,230.823 | 1,641.098 | 75,0 | 209 | 133 | 342 | 3.598 | 15 | 202 | 987 | 251 |
Fuente:The Hierarchy of the Catholic Church.[1] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.