metge especialista en cirurgia From Wikipedia, the free encyclopedia
Un cirurgià o cirurgiana, en medicina moderna, és qui practica la cirurgia. També hi ha cirurgians en podologia, odontologia, ortodòncia i veterinària.
Tipus d'ocupació | metge especialista ![]() |
---|---|
Camp de treball | cirurgia ![]() |
La primera persona que va documentar una cirurgia va ser el metge-cirurgià indi del segle vi aC, Sushruta o Suśruta. Es va especialitzar en cirurgia plàstica estètica i fins i tot va documentar un procediment de rinoplàstia.[1] El seu gran treball Suśruta-saṃhitā és un dels tractats antics més importants sobre medicina que es conserven i es considera un text fonamental tant de l'Aiurveda com de la cirurgia. El tractat tracta tots els aspectes de la medicina general, però el traductor GD Singhal va batejar Sushruta com "el pare de la intervenció quirúrgica" a causa dels relats extraordinàriament precisos i detallats de la cirurgia que es poden trobar a l'obra.[2]
Després de l'eventual declivi de l'Escola de Medicina Sushruta a l'Índia, la cirurgia va ser ignorada fins que el cirurgià islàmic de l'Edat d'Or Az-Zahrawí (936-1013) va restablir la cirurgia com una pràctica mèdica eficaç. És considerat el cirurgià medieval més gran que ha aparegut del món islàmic i també ha estat descrit com el pare de la cirurgia.[3] La seva major contribució a la medicina és el Kitab al-Tasrif, una enciclopèdia de trenta volums de pràctiques mèdiques.[4] Va ser el primer metge que va descriure un embaràs ectòpic i el primer metge que va identificar la naturalesa hereditària de l'hemofília.[5] Les seves contribucions pioneres al camp dels procediments i instruments quirúrgics van tenir un enorme impacte en la cirurgia, però no va ser fins al segle xviii que la cirurgia va esdevenir una disciplina mèdica singular a Anglaterra.[5]
A Europa, la cirurgia es va associar principalment als barbers o cirurgians de barberia, que també utilitzaven les seves eines de tallar els cabells per dur a terme procediments quirúrgics, sovint al camp de batalla i també per als seus empleats, atès que dominaven l'art dels raors i estaven avesats a tractar hemorràgies.[6] Per això, els cirurgians i els barbers solien fer part d'un mateix col·legi, i eren considerats menestrals. De les operacions pròpies de la cirurgia normalment s'encarregaven els més experts de l'ofici, mentre que els novells es limitaven a la rasura.[7]
A Mallorca, el col·legi dels barbers i els cirurgians es formà al segle xv, i les primeres ordinacions conegudes daten de 1489. Per entrar al col·legi, calien cinc anys d'aprenentatge i superar un examen; els cirurgians havien d'haver cursat tota la gramàtica i havien de saber fisiologia, patologia i anatomia. El 1780, es fundà una Escola de Cirurgia, que funcionà a l'Hospital General. No obstant això, els que no havien cursat els estudis de cirurgia, podien entrar al col·legi, però només eren autoritzats a practicar cirurgia menor. El col·legi tenia dos patrons: d'una banda, els sants metges Cosme i Damià (27 de setembre), i, per altra, el Sant Crist de Berit o la Passio Imaginis. Les festes se celebraven a l'església de la Mercè, on també tenien lloc les juntes del col·legi. El seu escut era un estoig de cirurgià.[7]
Amb els avenços en medicina i fisiologia, les professions de barbers i cirurgians van divergir: al segle xix, els cirurgians barbers pràcticament havien desaparegut, i els cirurgians eren gairebé invariablement metges qualificats que s'havien especialitzat en cirurgia. Tanmateix, el cirurgià es va continuar utilitzant com a títol per als oficials mèdics militars fins a finals del segle xix, i el títol de cirurgià general continua existint tant per als oficials mèdics militars com per als oficials de salut pública del govern.
Alguns metges que són metges generals o especialistes en medicina de família o medicina d'emergència poden fer algunes operacions de cirurgia menor, comuna o d'emergència. L'anestèsia sovint acompanya la cirurgia i els anestesiòlegs i les infermeres anestesistes poden supervisar aquest aspecte de la cirurgia. L'assistent de cirurgià, les infermeres quirúrgiques i els tecnòlegs quirúrgics són professionals formats que donen suport als cirurgians.
Als Estats Units, la descripció d'un cirurgià del Departament de Treball és "un metge que tracta malalties, lesions i deformitats mitjançant mètodes quirúrgics invasius, mínimament invasius o no invasius, com ara l'ús d'instruments, aparells o mitjançant la manipulació manual ".[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.