Carles Domènec Eusebi Rafael de Borbó i de Borbó-Parma (El Pardo, 5 de març de 1780 - Aranjuez, 11 de juny de 1783), anomenat Carles Antoni en algunes fonts,[1][2] va ser infant d'Espanya, cinquè fill de Carles IV, mort en la infància.
![]() Retrat de l'infant, obra d'Antonio Carnicero. Patrimoni Nacional. ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 5 març 1780 ![]() Palau Reial d'El Pardo (Comunitat de Madrid) ![]() |
Mort | 11 juny 1783 ![]() Palau d'Aranjuez (Comunitat de Madrid) ![]() |
Altres | |
Títol | Infant d'Espanya ![]() |
Família | Casa de Borbó a Espanya ![]() |
Pares | Carles IV d'Espanya ![]() ![]() |
Germans | Carles Climent de Borbó Carlota Joaquima de Borbó Maria Lluïsa Carlota de Borbó Maria Amàlia de Borbó Maria Lluïsa de Borbó i de Borbó-Parma Felip Maria de Borbó Carles Maria Isidre de Borbó Ferran VII d'Espanya Francesc de Paula de Borbó Maria Teresa de Borbó i de Borbó-Parma Carles Francesc de Paula de Borbó Felip Francesc de Paula de Borbó ![]() |
Premis |
Nascut a El Pardo el 5 de març de 1780,[3][4] va ser el cinquè fill de Carles IV d'Espanya i de la seva esposa, Maria Lluïsa de Borbó-Parma, quan encara eren prínceps d'Astúries.[5][6] En va ser padrí de bateig el seu avi patern, el rei Carles III d'Espanya.[7] El mateix dia del naixement va ser nomenat cavaller de l'orde del Toisó d'Or.[8]
El natalici va ser un esdeveniment que va ser celebrat a diferents poblacions, tant de la península com de les colònies americanes i asiàtiques,[9] amb la realització de rogatives.[10] Pel mateix motiu es van compondre un poema al·legoria del seu naixement titulat La Paz y la Guerra de Tomás de Iriarte,[11] una arenga per part de la Reial Acadèmia de la Història,[12] entre d'altres.
Durant la seva curta vida, van ser dides seves Apolinaria García-Suelto, que més tard va ser substituïda per Francisca Mónica Rodríguez.[7] Carles va morir prematurament a Aranjuez l'11 de juny de 1783, amb tres anys.[5][13] El seu cos va ser traslladat al monestir d'El Escorial el 14 de juny, i reposa al Panteó d'Infants.[1][2]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.