From Wikipedia, the free encyclopedia
L'Arxidiòcesi de València es correspon amb la província de València i 63 municipis del nord de la província d'Alacant: (la Marina Alta, el Comtat i part de l'Alcoià). El bisbat fou creat en temps dels visigots (potser l'any 527). Des de la conquesta havia estat diòcesi sufragània de Tarragona, però el papa Innocenci VIII la va elevar a arxidiòcesi el 9 de juliol de 1492, dignitat confirmada per Alexandre VI.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Població humana | |||||
Població | 2.792.872 (2017) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | català ![]() | ||||
Religió | catolicisme ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 13.060 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Anterior | |||||
Creació | 9 juliol 1492 ![]() | ||||
Catedral | Catedral de València ![]() | ||||
Organització política | |||||
• Cap de govern | Enric Benavent Vidal ![]() | ||||
Lloc web | archivalencia.org ![]() |
Des de Jaume I (1238) fins al 1953 (data del Concordat del dictador Francisco Franco amb la Santa Seu), comprenia totes les terres que anaven des del riu d'Uixó fins al riu de Xixona. Després del concordat va perdre les valls de Biar i Beneixama, les foies de Castalla i Xixona i la Marina Baixa, que van passar al nou bisbat d'Oriola-Alacant.
Ja es poden afirmar uns certs indicis de l'existència d'una comunitat cristiana valenciana al segle IV. Quan es martiritzat a la ciutat de València Sant Vicent de la Roda, el 22 de gener del 304, sent diàcon Sant Valero, bisbe de Saragossa, ja existia una comunitat cristiana valenciana, tot i que la diòcesi de València com a tal no fou creada fins a l'any 527. Originalment, era sufragània de l'arxidiòcesi de Toledo.
Després de la dominació islàmica, la diòcesi fou restaurada pel rei Jaume I, qui reconquerí la ciutat el 9 d'octubre de 1238.
Actualment i després de la reforma de 2010,[1] l'arxidiòcesi està organitzada en 8 vicaries episcopals territorials, 34 arxiprestatges i 651 parròquies, així com 65 annexes i 375 esglésies no parroquials.
A finals del 2010, la diòcesi tenia 3.030.000 batejats sobre una població de 3.213.000 persones, equivalent al 94,3% del total.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parroquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergat secular |
clergat regular |
batejats por sacerdot |
homes | dones | |||
1950 | 1.650.000 | 1.660.000 | 99,4 | 1.153 | 773 | 380 | 1.431 | 600 | 3.925 | 432 | |
1970 | ? | 1.886.742 | ? | 1.826 | 1.143 | 683 | ? | 704 | 4.420 | 606 | |
1980 | 2.165.050 | 2.279.571 | 95,0 | 1.525 | 1.007 | 518 | 1.419 | 1 | 861 | 3.691 | 654 |
1990 | 2.200.100 | 2.315.901 | 95,0 | 1.536 | 918 | 618 | 1.432 | 942 | 3.608 | 659 | |
1999 | 2.294.000 | 2.415.000 | 95,0 | 1.516 | 810 | 706 | 1.513 | 928 | 3.530 | 651 | |
2000 | 2.369.422 | 2.383.912 | 99,4 | 1.505 | 799 | 706 | 1.574 | 928 | 3.530 | 651 | |
2001 | 2.387.088 | 2.401.938 | 99,4 | 1.556 | 801 | 755 | 1.534 | 900 | 3.515 | 651 | |
2002 | 2.298.415 | 2.419.385 | 95,0 | 1.569 | 790 | 779 | 1.464 | 890 | 4.025 | 651 | |
2003 | 2.294.307 | 2.499.357 | 91,8 | 1.556 | 786 | 770 | 1.474 | 875 | 4.025 | 652 | |
2004 | 2.484.037 | 2.562.333 | 96,9 | 1.538 | 788 | 750 | 1.615 | 850 | 3.800 | 652 | |
2010 | 3.030.000 | 3.213.000 | 94,3 | 1.521 | 761 | 760 | 1.992 | 10 | 870 | 3.810 | 650 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.