L'arquebisbat de Xalapa (castellà: Arquidiócesis de Jalapa, llatí: Archidioecesis Ialapensis) és una seu metropolitana de l'Església Catòlica a Mèxic que pertany a la regió eclesiàstica Golfo. Al 2013 tenia 1.206.000 batejats sobre una població de 1.272.000 habitants.
Archidioecesis Ialapensis | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Parròquies | 83 | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 1.488.020 (2019) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | castellà ![]() | ||||
Religió | romà | ||||
Geografia | |||||
Part de | Golfo | ||||
Superfície | 6.137 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | 19 de març de 1863 | ||||
Catedral | Immaculada Concepció de Maria Verge | ||||
Lloc web | arquidiocesisdexalapa.com | ||||
![]() ![]() |
L'arxidiòcesi comprèn part de l'estat mexicà d'Veracruz.
La seu arxiepiscopal és a la ciutat de Xalapa-Enríquez (fins al 1821 anomenada "Antequera"), on es troba la catedral de la Immaculada Concepció de Maria Verge.
El territori s'estén sobre 13.000 km², i està dividit en 83 parròquies.
La província eclesiàstica, instituïda el 1891, comprèn les següents circumscripcions eclesiàstiques:
La bisbat de Veracruz va erigir-se el 5 de gener de 1844 mitjançant la butlla Quod olim del Papa Gregori XVI, amb territori pres del bisbat de Tlaxcala (avui arquebisbat de Puebla de los Ángeles). Aquesta butlla no tingué aplicació pràctica i la diòcesi romangué vacant.
El 19 de març de 1863 va ser novament erigida la diòcesi de Veracruz-Jalapa, prenent el territori de les diòcesis d'Antequera (avui arxidiòcesi) i de la diòcesi de Tlaxcala. Originàriament era sufragània de l'arquebisbat de Mèxic.
El 24 de novembre de 1922 cedí una porció del seu territori a benefici de l'erecció del bisbat de Papantla.
El 29 de juny de 1951 va ser elevada al rang d'arxidiòcesi metropolitana.
El 23 de maig de 1959 i el 9 de juny de 1962 cedí més porcions de terra per al benefici de la creació de, respectivament, dels bisbats de San Andrés Tuxtla i de Veracruz. En ocasió d'aquesta darrera cessió la darrera assumí el nom actual.
El bisbe Rafael Guizar y Valencia va ser beatificat pel Papa Joan Pau II el 29 de gener de 1995 a la Basílica de Sant Pere, sent finalment va ser canonitzat per Benet XVI el 15 d'octubre de 2006. Sepultat a la catedral de Xalapa, és el primer bisbe nat a l'Amèrica Llatina en ésser canonitzat.
El 15 d'abril de 2000 l'arxidiòcesi cedí una nova porció del seu territori a benefici de l'erecció de les diòcesis de Córdoba i d'Orizaba.
A finals del 2013, la diòcesi tenia 1.206.000 batejats sobre una població de 1.272.000 persones, equivalent al 94,8% del total.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parròquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergat secular |
clergat regular |
batejats por sacerdot |
homes | dones | |||
1950 | 1.040.000 | 1.100.000 | 94,5 | 174 | 160 | 14 | 5.977 | 14 | 340 | 76 | |
1965 | 900.000 | 940.000 | 95,7 | 177 | 153 | 24 | 5.084 | 44 | 465 | 82 | |
1968 | 1.134.000 | 1.254.000 | 90,4 | 179 | 163 | 16 | 6.335 | 32 | 450 | 71 | |
1976 | 1.283.734 | 1.324.800 | 96,9 | 171 | 163 | 8 | 7.507 | 17 | 453 | 95 | |
1980 | 1.228.075 | 1.420.000 | 86,5 | 188 | 180 | 8 | 6.532 | 17 | 505 | 108 | |
1990 | 2.039.881 | 2.310.640 | 88,3 | 223 | 212 | 11 | 9.147 | 23 | 467 | 125 | |
1999 | 1.942.502 | 2.201.612 | 88,2 | 259 | 248 | 11 | 7.500 | 17 | 470 | 129 | |
2000 | 908.292 | 978.144 | 92,9 | 157 | 146 | 11 | 5.785 | 19 | 215 | 53 | |
2001 | 1.022.143 | 1.278.144 | 80,0 | 135 | 131 | 4 | 7.571 | 6 | 296 | 56 | |
2002 | 1.009.128 | 1.081.685 | 93,3 | 135 | 130 | 5 | 7.475 | 9 | 301 | 61 | |
2003 | 989.210 | 1.073.148 | 92,2 | 142 | 132 | 10 | 6.966 | 14 | 346 | 65 | |
2004 | 995.498 | 1.062.664 | 93,7 | 148 | 137 | 11 | 6.726 | 21 | 340 | 68 | |
2006 | 1.105.000 | 1.156.000 | 95,6 | 144 | 135 | 9 | 7.673 | 19 | 290 | 71 | |
2013 | 1.206.000 | 1.272.000 | 94,8 | 154 | 150 | 4 | 7.831 | 4 | 310 | 83 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.