municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Alfara del Patriarca, Alfara de l'Horta, Alfara dels Rajolers o Alfara de Cruïlles[1] és un municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Horta Nord.
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat autònoma | País Valencià | |||
Província | Província de València | |||
Comarca | Horta Nord ![]() | |||
Capital | Alfara del Patriarca ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 3.455 (2023) ![]() | |||
Gentilici | alfarera, alfarer ![]() | |||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | |||
Geografia | ||||
Superfície | 1,98 km² ![]() | |||
Altitud | 35 m ![]() | |||
Limita amb | ||||
Partit judicial | Montcada (Horta Nord) | |||
Patrocini | Joan de Ribera ![]() | |||
Organització política | ||||
• Alcaldessa ![]() | Marisa Almodóvar ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 46115 ![]() | |||
Fus horari | ||||
Codi INE | 46025 ![]() | |||
Codi ARGOS de municipis | 46025 ![]() | |||
Lloc web | alfaradelpatriarca.es ![]() |
L'escàs terme municipal, de 2 km², està situat a l'Horta de València. Per això els accidents geogràfics són mínims; tot és pràcticament pla i el nucli urbà està a una altitud de 35 m. L'única excepció és el barranc del Carraixet, que voreja el terme municipal pel límit nord-est, a escassa distància del nucli urbà. A pesar que normalment es troba sec, la gran grandària de la seua conca provoca que siguen freqüents els desbordaments quan es produïxen episodis de fortes pluges a la tardor. El poble es salvaguarda del barranc mitjançant l'obra històrica del «Paretó». També és destacable que el terme municipal està solcat per la Séquia Reial de Montcada.
Limita amb Foios, Montcada (amb la qual forma una conurbació), Vinalesa i València.
S'accedix a Alfara del Patriarca des de València per la carretera CV-315, també anomenada camí de Montcada; la mateixa carretera conduïx fins a l'eixida 488 de l'autovia A-7, a uns pocs quilòmetres.
A la veïna Montcada trobem l'estació de Montcada-Alfara de la línia 1 del metro de València, que comunica el municipi amb València i amb Bétera fins a Castelló.
Històricament va pertànyer, en primer lloc, al cavaller Ximèn Peres, de Tarassona, per donació del rei Jaume I d'Aragó (1249), després a la família dels Cruïlles, a Bonifaci Ferrer i a Sant Joan de Ribera. El topònim de la població en reflectix l'origen àrab, encara que el significat és desconegut. El seu nom medieval era Alfara, nom que va subir diverses mutacions, com ara: Alfara dels Fumerals (per la seua gran quantitat de fàbriques de rajoles o bòbiles, Alfara de la Llibertat (durant la segona República), Alfara de l'Horta (per la comarca a què pertany). La seua economia, actualment, està basada en l'agricultura i els serveis. Al seu terme s'ha establit la universitat privada Cardenal Herrera-CEU. Compta, entre els monuments més destacats, amb un palau gòtic (palau dels Cruïlles o de la Senyoria, conegut popularment com el castell), un convent del segle xiv, el convent de sant Dídac, de l'orde franciscà i actualment abandonat; el campus de la universitat, el teatre municipal conegut com el Teatret, o un mur d'origen incert: el Paretó dels Moros, que amb la seua fàbrica actual es remunta a finals del segle xviii, si bé està documentada l'existència d'altres murs anteriors sobre el mateix emplaçament. El terme limita amb la vila de Montcada, amb Vinalesa i amb València.
Tenia una població de 3.301 habitants el 2021. El nucli urbà d'Alfara forma una conurbació amb el de Montcada i el de la pedania valenciana de Massarrojos, que formen en conjunt una ciutat de fet de quasi 25.000 habitants.
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1.342 | 1.575 | 1.810 | 2.230 | 2.272 | 2.349 | 2.508 | 2.777 | 2.851 | 2.818 | 2.683 | 2.801 | 2.858 |
L'economia de la localitat ha depés tradicionalment de l'agricultura. El 100% dels seus cultius són de regadiu; destaquen els tarongers i les llimeres, les creïlles, la dacsa i diverses hortalisses.
No obstant això, en l'últim segle s'ha desenvolupat una xicoteta indústria especialitzada en la fabricació de mistos La Fosforera (actualment desapareguda), materials de construcció o insecticides.
El Ple de l'ajuntament està format per 11 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 6 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 2 del Partit Popular (PP), 2 de Compromís per Alfara (Compromís) i 1 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Llorenç Rodado Mora | 790 | 47,00% | 6 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Víctor José Palanca Palau | 331 | 19,69% | 2 (![]() | |
Compromís per Alfara | ![]() |
Sergi Pastor Camisan | 322 | 19,16% | 2 (![]() | |
Ciutadans - Partit de la Ciutadania | ![]() |
Sheila Alcaide Freijanes | 164 | 9,76% | 1 (![]() | |
Altres candidatures[lower-alpha 1] | ![]() |
53 | 3,15% | 0 (![]() | ||
Vots en blanc | ![]() |
21 | 1,25% | |||
Total vots vàlids i regidors | 1.681 | 100 % | 11 | |||
Vots nuls | 18 | 1,06% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 1.699 | 68,54%** | ||||
Abstenció | 780* | 31,46%** | ||||
Total cens electoral | 2.479* | 100 %** | ||||
Alcalde: Llorenç Rodado Mora (PSPV) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (6 de PSPV[2]) | ||||||
Fonts: JEC,[3] JEZ València,[4] M. Interior,[5] Periòdic Ara.[6] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2015 l'alcalde d'Alfara del Patriarca és Llorenç Rodado Mora del PSPV-PSOE.[7][8]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Silvino Palau Roig | PSPV-PSOE | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Adrián Carsí Serra | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Fernando Brosell Esteban | AP | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Fernando Brosell Esteban | PP | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Enrique Miguel Cuñat Sesé | PSPV-PSOE | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Enrique Miguel Cuñat Sesé | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Enrique Miguel Cuñat Sesé | PSPV-PSOE | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Enrique Miguel Cuñat Sesé | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Adrián Carsí Serra | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Llorenç Rodado Mora | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Llorenç Rodado Mora María Luisa Almodóvar Torres |
PSPV-PSOE PSPV-PSOE |
11/06/2019 23/02/2021 |
Defunció -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[8] |
Se celebren durant la segona desena d'agost en honor de Sant Bartomeu.
A Alfara va nàixer el compositor valencià Manuel Palau i Boix, que fou conegut a tot Europa. Altres personatges il·lustres són els metges: Vicent Navarro i Gil (va participar en el descobriment de la vacuna contra el còlera, l´any 1885),[14] Mariano Carsí Pascual (va ajudar moltes dones amb infertilitat al Congo), i Josep Ricard Cabo i Soler (catedràtic de bioquímica de la Universitat de València i endocrinòleg);[15] l'escultor i catedràtic de la facultat de belles arts Sant Carles, Josep Doménech i Ciriaco;[16] els pintors Enric Català, Enric Balanzá [17] i Angel Alandes;[18] el dramaturg nascut a Montcada, Manuel Molins; l'actor i empresari Vicent Gisbert i Lluesma;[19] els escriptors Pau Marquès i Bisquert, Maria Carme Arnau i Orts i Alfons Navarret; una soprano internacional, Enedina Lloris, integrada al cos docent de l´ESMUC. Entre els esportistes destacats del municipi estan: un boxejador nascut a València i resident al municipi des de xicotet, Josep Martínez Valero, que fou un ídol popular abans de la guerra i campió Regional (1929), Nacional (de 1930 a 1937 ininterrompudament) i d'Europa (1934); dos jugadors de la Primera divisió espanyola de futbol, José María Cabo Puig, i Vicente Iborra de la Fuente, nascut a Montcada i jugador a l'escola de futbol del municipi; una jugadora del primer equip del València Basket Club, a la Lliga espanyola de bàsquet femenina, Anna Gómez Igual.[20]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.