llista d'esdeveniments de vols espacials From Wikipedia, the free encyclopedia
Aquest article és una llista d'esdeveniments de vols espacials relacionats que es van produir el 2019.
Fets destacats dels vols espacials el 2019[lower-alpha 1] | |
Llançaments orbitals | |
---|---|
Primer | 10 de gener |
Últim | 27 de desembre |
Total | 102 |
Èxits | 97 |
Fracassos | 5 |
Catalogat | 97 |
Primícies nacionals | |
Satèl·lit | |
Viatger espacial | |
Coets | |
Vols de prova |
|
Jubilacions | |
Vols tripulats | |
Orbital | 3 |
Suborbital | 1 (privat) |
Total dels viatgers | 12 (3 suborbital) |
La sonda xinesa Chang'e 4 va fer el primer aterratge suau de la humanitat a la cara oculta de la Lluna el 3 de gener, va alliberar l'astromòbil Yutu 2 per explorar la superfície lunar de la cara oculta per primera vegada en la història de la humanitat. SpaceIL d'Israel, un dels participants al fallit Google Lunar X Prize[1] va llançar al febrer la primera missió privada a la Lluna. El mòdul de descens Beresheet de SpaceIL va fer l'intent d'aterratge a l'abril, però es va estavellar a la Lluna.[2] L'Índia va llançar l'esperat orbitador/mòdul de descens/astromòbil lunar Chandrayaan-2 al juliol; l'orbitador va arribar a l'òrbita lunar al setembre, però el mòdul de descens Vikram es va estavellar a la superfície lunar.[3]
La sonda New Horizons va aproximar-se a l'objecte del cinturó de Kuiper 486958 Arrokoth l'1 de gener. Aquest és l'objecte més llunyà del Sol que mai ha sigut visitat amb una nau espacial.[4] La missió d'exploració d'asteroides japonès Hayabusa2 va fer un segon descens a 162173 Ryugu per recollir mostres,[5] i va partir cap a la Terra el 12 de novembre.[6] La NASA va declarar la missió de l'astromòbil marcià Opportunity' finalitzada el 13 de febrer.[7] El mòdul de descens InSight va registrar el primer terratrèmol marcià a l'abril.[8]
En aquest any es van veure les primeres missions de proves del Programa Tripulat Espacial Comercial dels Estats Units, amb l'objectiu de recuperar la capacitat de vol espacial tripulat d'aquest país després del retir del Transbordador Espacial el 2011. En un vol de prova no tripulat, la Dragon 2 de SpaceX va volar amb èxit en un Falcon 9 fins l'Estació Espacial Internacional el 3 de març de 2019; la missió amb tripulació es va retardar quan va explotar la càpsula recuperada durant les proves del 20 d'abril.[9] La CST-100 Starliner de Boeing va llançar un vol de prova no tripulat similar en un Atlas V el 20 de desembre, però una anomalia durant el llançament va provocar que no pogués arribar a l'EEI i va haver d'aterrar dos dies després del llançament.[10]
A principis d'any, al voltant de 100 llançadors de satèl·lits petits estaven en ús actiu, en desenvolupament o, recentment han estat cancel·lats o aturats.[11] Tres fabricants xinesos van llançar el seu primer coet orbital el 2019: El vol inaugural de OS-M1 al març no va arribar a l'òrbita,[12] els vols inaugurals de Hyperbola-1 el juliol[13] i de Jielong 1 a l'agost[14] van tenir èxit. Les variants de PSLV-DL i PSLV-QL del PSLV indi primer van volar al gener i a l'abril respectivament.
SpaceX va començar a provar el sistema SpaceX Starship el 2019, amb un prototip no tripulat anomenat "Starhopper" volant 150 metres a l'aire en un vol de prova suborbital el 27 d'agost.[15] El coet pesant Llarga Marxa 5 va tornar als vols el desembre, més de dos anys després de l'error de llançament de juliol de 2017 que provocar la suspensió dels vols del vehicle i va obligar a redissenyar el motor.[16]
El Delta IV d'un "sol coet" va ser retirat a l'agost,[17] i el coet Soiuz-FG que fou controlat analògicament es va retirar al setembre.[18] A causa de la prohibició d'Ucraïna d'exportar el sistema de control a Rússia, el Rókot es va retirar després d'un vol final al desembre.[19]
, Decay:NA"
Data i hora (UTC) | Coet | Plataforma de llançament | LSP | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Càrrega útil | Operador | Òrbita | Funció | Deteriorament (UTC) | Resultat | |
Comentaris | ||||||
Gener | ||||||
10 de gener 17:05[20] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
11 de gener 15:31[21] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Iridium | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
15 de gener[22][23] | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Amirkabir University of Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | 15 de gener | Error de llançament | |
Problema en la tercera etapa, el satèl·lit va fallar en assolir la òrbita.[22] | ||||||
18 de gener 00:50:20[25] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
JAXA | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Astro Live Experiences | Terrestre Baixa (SSO) | Pluja de meteors artificial | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Universitat de Tohoku | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
VNSC | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() ![]() |
Universitat Tecnològica de Nanyang, Kyutech | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Universitat de Nihon | Terrestre Baixa (SSO) | Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Institut de Tecnologia de Tòquio | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Llançament de la missió Innovative Satellite Technology Demonstration-1. | ||||||
19 de gener 19:05[27] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NRO | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | |
21 de gener 05:42[28] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Beijing ZeroG Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
24 de gener 18:07[35] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
DRDO | Terrestre Baixa | Observació terrestre ASAT target | 27 de març | Destruït[36] | |
![]() |
Space Kidz India[38] | Terrestre Baixa | Ràdio HAM[38] | En òrbita | Operacional | |
Vol inaugural del PSLV-DL. Microsat-R va servir com a objectiu d'un experiment d'ASAT indi el 27 de març de 2019. | ||||||
Febrer | ||||||
5 de febrer[39][40] | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Sharif University of Technology | Terrestre Baixa | Telecomunicacions, teledetecció | 5 de febrer | Error de llançament[42][43] | |
5 de febrer 21:01[44] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
Hellas-Sat / ArabSat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ISRO | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
21 de febrer 16:47[46] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NARSS | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
Anomalia de la tercera etapa però es va assolir l'òrbita en mode de contingència | ||||||
22 de febrer 01:45[47] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
PSN | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SpaceIL | Transferència lunar | Mòdul de descens lunar | 11 d'abril | Error d'aterratge | |
![]() |
AFRL | Geosíncron | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Beresheet va alçar la seva òrbita cap a la lluna des d'una òrbita de transferència supersíncrona amb 60.000 km d'apogeu.[52] | ||||||
27 de febrer 21:37[53] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
OneWeb | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional[54] | |
Primer vol per a la constel·lació de satèl·lits OneWeb. Anomenat "Kourou flight 1". | ||||||
Març | ||||||
2 de març 07:49:03[55] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SpaceX / NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 8 de març | Reeixit | |
Crew Dragon Demo 1: Prova del Dragon 2 com a part del programa Commercial Crew Development. | ||||||
9 de març 17:28[56] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
China Satcom | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
300è llançament de la família de coets Llarga Marxa. | ||||||
14 de març 19:14:09[58] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 59/60 | 3 d'octubre 10:59 | Reeixit | |
Vol amb una tripulació de tres cosmonautes. | ||||||
16 de març 00:26[59] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
Últim vol de la variant Delta IV M+ (5,4)[60] | ||||||
22 de març 01:50:35[61] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Agència Espacial Italiana | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
600è satèl·lit orbitat per Arianespace[61] | ||||||
27 March 09:39[62] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Beijing ZeroG Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | 27 de març | Error de llançament[62] | |
Primer vol del coet OS-M1 | ||||||
28 de març 23:27[63] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
31 de març 15:50[66] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions (seguiment i retransmissió) | En òrbita | Operacional | |
Abril | ||||||
1 d'abril 03:57[67] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ISRO | Terrestre Baixa | ELINT[68] | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Spire Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
AST and Science | Terrestre Baixa | Vol de prova | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SpaceWorks Orbital / Lacuna Space | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Planet Labs | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
GomSpace | Terrestre Baixa | Telecomunicacions, Seguiment del trànsit | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Astrocast SA | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
Vol inaugural del PSLV-QL | ||||||
4 d'abril 11:01:35[73] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 29 de juliol | Reeixit | |
4 d'abril 17:03[74] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SES S.A. | Terrestre Mitjana | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
11 d'abril 22:35[75] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ArabSat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
17 d'abril 20:46[77] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() S.S. Roger Chaffee |
NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 6 de desembre | Reeixit | |
![]() |
Universitat d'Illinois / Universitat de Purdue | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | |||
![]() |
Virginia Space | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Educatiu | |||
![]() |
ISAE-SUPAERO / ONERA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Orbital Micro Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
AGH University of Science and Technology / Jagiellonian University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SatRevolution | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Virginia Space Grant Consortium | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
KyuTech | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ACCIMT | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
KyuTech / NAST | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NUS / SSTA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Aerospace | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | |||
SASSI2 i ThinSats són les càrregues útils secundàries d'Antares. EntrySat, IOD-1, KRAKsat, Swiatowid, Virginia Cubesat Constellation, Uguisu, Raavana 1, NepaliSat-1, SpooQy-1 es van transportar en el Cygnus NG-11 per ser desplegats des de l'EEI. AeroCubes i Seeker van ser transportats al compartiment sense pressió del Cygnus per desplegar-se des de la mateixa nau després de la seva partida de l'EEI. Uguisu, Raavana 1, NepaliSat-1, i SpooQy-1 es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 17 de juny de 2019. IOD-1 GEMS, KRAKsat, Swiatowid, EntrySat, i tres Virginia Cubesat Constellation es van desplegar en òrbita el 3 de juliol de 2019. NepaliSat-1 és el primer satèl·lit nepalès i Raavana 1 és el primer satèl·lit de Sri Lanka. A la partida del Cygnus NG-11 de l'EEI, l'SlingShot Deployer transportant el Quantum Radar, NARSSCube-2, RFTSat, i ORCA, es va col·locar a la part de la portella.[78] Aquests CubeSats i també AeroCube-10 es van desplegar en òrbita des del Cygnus el 7 d'agost de 2019.[79] | ||||||
20 d'abril 14:41[80] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | |
29 d'abril 22:52[81] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNSA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
Maig | ||||||
4 de maig 06:48[82] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 3 June | Reeixit | |
![]() |
DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Red-Eye va ser transportat en el CRS-17, i es va desplegar en òrbita des de l'EEI el 27 de juny de 2019.[83] | ||||||
5 de maig 06:00[84] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
17 de maig 15:48[85] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Geosíncron | Navegació | En òrbita | Operacional | |
22 de maig 00:00[86] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ISRO | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre (radar) | En òrbita | Operacional | |
22 de maig 22:49[87] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | 22 de maig | Error de llançament | |
24 de maig 02:30[88] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SpaceX | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
Missió de proves Starlink, llançant 60 satèl·lits experimentals Starlink v0.9. | ||||||
27 de maig 06:23[89] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
30 de maig 17:42[90] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Gazprom Space Systems | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
Juny | ||||||
5 de juny 04:06[91] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAST | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CAST | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Guodian Gaoke | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CETC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CETC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Primer llançament marítim de la Xina al mar Groc prop de Shandong. | ||||||
12 de juny 14:17[93] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Agència Espacial Canadenca | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
20 de juny 21:43[97] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Eutelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
DirecTV | Geosíncron | Televisió per satèl·lit | En òrbita | Operacional | |
24 de juny 18:09[100] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | |
25 de juny 06:30[103] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa, Terrestre Mitjana[104] | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
AFRL | Terrestre Mitjana | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() ![]() |
NOAA / NSPO | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Michigan Technological University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
General Atomics Electromagnetic Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NRL | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Georgia Institute of Technology | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NASA | Terrestre Baixa | Atmosfèric | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Cal Poly | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Merritt Island High School | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Acadèmia Naval dels Estats Units | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica / Ràdio amateur | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NRL | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
The Planetary Society | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
UT Austin | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
STP-2 va transportar diversos cubesats i altres càrregues útils petites per la NASA, NOAA, The Planetary Society i altres a més de la missió principal que consisteix en múltiples càrregues útils de la Força Aèria dels Estats Units. | ||||||
29 de juny 04:30[105] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
BlackSky Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
USSOCOM | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Melbourne Space Program | Terrestre Baixa | Educatiu | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Swarm Technologies | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SEDENA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Juliol | ||||||
5 de juliol 05:41[109] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (SSO) | Meteorologia | En òrbita | Operacional[110] | |
![]() |
German Orbital Systems | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional[110] | |
![]() |
Momentus Space | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional[110] | |
![]() |
TUM | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional[110] | |
10 de juliol 17:14[115][116][117] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits | En òrbita | Operacional[118] | |
![]() |
VKS | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits | En òrbita | Operacional | |
![]() |
VKS | Terrestre Baixa | Calibració de radar | En òrbita | Operacional | |
![]() |
VKS | Terrestre Baixa | Calibració de radar | En òrbita | Operacional | |
11 de juliol 01:53:03[119] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
UAE Armed Forces | Terrestre Baixa | IMINT (Reconeixement) | 11 de juliol | Error de llançament | |
Possiblement un error d'encesa de la segona etapa.[119] Les investigacions posteriors van mostrar que l'error es localitzava principalment en una fallada estructural a la cúpula avançada de la segona etapa resultant en temperatures més altes.[121] | ||||||
13 de juliol 12:30:57[122] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
IKI RAN Max Planck Institute |
Sol–Terra L₂, òrbita de halo | Astronomia de raigs X | En òrbita | Operacional[125] | |
20 de juliol 16:28:20[126] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 60/61 | 6 febrer 2020 | Reeixit | |
Vol amb tripulació de tres cosmonautes.[127] | ||||||
22 de juliol 09:13[128] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ISRO | Selenocèntrica | Orbitador, mòdul d'aterratge i astromòbil lunar | En òrbita | Operacional | |
El mòdul d'aterratge es va estavellar a la superfície lunar i es va desfer en trossos durant el descens violent. L'Orbiter continua operatiu.[129] | ||||||
25 de juliol 05:00[130] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAMSAT | Terrestre Baixa | Ràdio amateur | 6 d'agost[134] | Reeixit | |
Vol inaugural de Hyperbola-1.[13][135] | ||||||
25 de juliol 22:01:56[136] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 27 d'agost | Reeixit | |
![]() |
Northwest Nazarene University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
National Authority for Remote Sensing and Space Sciences | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
DARPA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
RFTSat, NARSSCube-2, i ORCA van ser transportats en el CRS-18 a l'EEI.[137][138] Van ser desplegats pel SlingShot Deployer en la escotilla de portella del Cygnus NG-11.[78] Van ser desplegats en òrbita pel SlingShot Deployer el 7 d'agost de 2019 després de la partida del Cygnus NG-11 de l'EEI. | ||||||
26 de juliol 03:57[139] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CAS | Terrestre Baixa | Reconeixement | En òrbita | Operacional | |
Les aletes de reixeta ubicades a la interetapa del coet es van utilitzar per provar tecnologies de control i recuperació a la zona d'aterratge de la primera etapa.[141][142] | ||||||
30 de juliol 05:56[143] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Mólnia | Telecomunicacions (military) | En òrbita | Operacional | |
31 de juliol 12:10:46[144] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 29 de novembre | Reeixit | |
Agost | ||||||
5 d'agost 21:56[145] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Geosíncron
|
Telecomunicacions (militar) | En òrbita | Operacional | |
Quart llançament de satèl·lit Blagovest, completant la constel·lació inicial de satèl·lits Blagovest.[145] | ||||||
6 d'agost 19:30[146] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
ESA / Avanti | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Intelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
6 d'agost 23:23[148] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Spacecom | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
El llançament va ser gratuït per a Spacecom com a compensació de la destrucció de l'Amos-6 l'1 de setembre de 2016. L'impulsador, B1047, va ser utilitzat en aquesta ocasió. | ||||||
8 d'agost 10:13[153] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron
|
Telecomunicacions (militar) | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Geosíncron | Seguiment de deixalles espacials | En òrbita | Operacional | |
17 d'agost 04:11[14] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Guodian Gaoke | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Qian Sheng Exploration | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ADASpace[162] | Terrestre Baixa | Teledetecció | En òrbita | Operacional | |
Vol inaugural de Jielong 1 (també conegut com a Smart Dragon 1). Primer llançament de la constel·lació de satèl·lits Qian Sheng. | ||||||
19 d'agost 12:03[163] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
China Satcom | Planejat: Geosíncron Actual: GTO |
Telecomunicacions | En òrbita | Spacecraft failure | |
Aparentment, la nau espacial no vn poder desplegar les plaques solars després de la separació de l'etapa. Es manté inoperable en òrbita de transferència geoestacionària (GTO).[166][167] El satèl·lit ha estat declarat pèrdua total pel govern xinès. | ||||||
19 d'agost 12:12[168] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
BlackSky Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
UnseenLabs | Terrestre Baixa | ELINT | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Air Force Space Command | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
22 d'agost 03:38:31[173] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 6 September 21:32[174] | Reeixit | |
Vol sense tripulació per certificar el Soiuz-2.1a per a missions de transport de tripulants[175][176][177] amb el robot FEDOR (Skybot F-850) a bord. El primer intent d'acoblament el 24 d'agost es va avortar a causa d'un problema a l'EEI, el segon intent el 27 d'agost va tenir èxit. Es va lliurar el telescopi Mini-EUSO a l'estació. | ||||||
22 d'agost 13:06[178] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
Darrer vol de la sèrie Delta IV "single stick" M+. Només es va mantenir el Delta IV Heavy operatiu. | ||||||
29 d'agost (prova en terra)[179] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Iranian Space Research Center | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | N/A | Coet destruït abans del llançament[183] | |
Aparentment, el coet va explotar a la plataforma de llançament.[184] Segons el Ministre de ICT, el satèl·lit Nahid 1 encara no s'havia lliurat al lloc de llançament.[183] | ||||||
30 d'agost 14:00[185] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Terrestre Baixa | Geodèsia | En òrbita | Operacional | |
30 d'agost 23:41[186] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAS | Terrestre Baixa (SSO) | Ciència de microgravetat Astronomia d'ones gravitacionals | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Setembre | ||||||
12 de setembre 03:26[191] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
PLA | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Beijing Normal University | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Shanghai Aerospace Science and Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
19 de setembre 06:42[194] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Zhuhai Orbita Control Engineering | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Zhuhai Orbita Control Engineering | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
22 de setembre 21:10[197] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
24 de setembre 16:05[199] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
JAXA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 3 November 02:09[200] | Reeixit | |
![]() |
National Authority for Remote Sensing and Space Sciences | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
University of Tokyo | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Rwanda Utilities Regulatory Authority | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
El primer intent de llançament el 10 de setembre, 21:33 UTC, es va ajornar a causa d'un incendi a la plataforma de llançament. NARSSCube-1, AQT-D, RWASAT-1 van ser transportats a l'EEI amb el HTV-8 per al seu posterior desplegament en òrbita des de l'EEI. RWASAT-1 és el primer satèl·lit de Ruanda.[201] Es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 20 de novembre de 2019. | ||||||
25 de setembre 00:54[202] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SAST | Terrestre Baixa (SSO) | Meteorologia | En òrbita | Operacional | |
25 de setembre 13:57:43[203] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Expedició 61/62 | En òrbita | Docked | |
Vol amb tripulació de tres cosmonautes. Últim vol de Soiuz-FG i darrer llançament des del Baikonur Site 1 ("Gagarin's Start"); to be replaced by Soiuz-2.1a des del Site 31 per a missions amb tripulació amb el Soiuz MS-16 l'abril de 2020. | ||||||
26 de setembre 07:46[204] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Mólnia | Vigilància de míssils | En òrbita | Operacional | |
Octubre | ||||||
4 d'octubre 18:51[207] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAST | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
La substitució del satèl·lit Gaofen 10 que es va perdre el 31 d'agost de 2016. | ||||||
9 d'octubre 10:17[208] |
![]() |
![]() |
![]() ![]() | |||
![]() |
Eutelsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Northrop Grumman | Geosíncron | Manteniment de satèl·lit | En òrbita | Operacional | |
MEV-1 es va retrobar amb èxit amb Intelsat 901 el 25 de febrer de 2020.[209] MEV-1 ampliarà la vida operativa d'Intelsat 901 en cinc anys a través del manteniment de posició orbital.[210] | ||||||
11 d'octubre 02:00[211] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Terrestre Baixa | Investigació ionosfèrica | En òrbita | Operacional | |
17 d'octubre 01:22[212] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Astro Digital | Terrestre Baixa (Polar) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
17 d'octubre 15:21[215] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Geosíncron | Telecomunicacions SIGINT | En òrbita | Operacional | |
Novembre | ||||||
2 de novembre 13:59:47[216] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() S.S. Alan Bean |
NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | En òrbita | Operacional | |
![]() |
USAF STP | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Saint Louis University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
UM | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica Investigació atmosfèrica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Arizona State University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Montana State University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
University of Minnesota | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
University of Washington | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
University of Florida | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NRO | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Força Aèria dels Estats Units d'Amèrica | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
University of Texas | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Primera missió CRS-2 del Cygnus. La missió ELaNa 25A es va llançar en aquest vol de subministrament.[224] STPSat-4 es va desplegar en òrbita des de l'EEI el 29 de gener de 2020.[225] AeroCube 14 × 2, AeroCube 15 × 2, HuskySat-1, SwampSat-II, i Orbital Factory 2 es van desplegar en òrbita des del Cygnus NG-12 després de la seva partida de l'EEI.[226][227] RadSat-U, Phoenix, SOCRATES, HARP, i Argus-02 es van desplegar en òrbita des de l'EEI el 19 de febrer de 2020.[228] | ||||||
3 de novembre 03:22:39[229][230] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Ministry of Natural Resources | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SAST | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Sudan | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Tianyi Research Institute | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Prova d'aletes de reixeta pel desenvolupament d'impulsors reutilitzables pel Llarga Marxa 8. SRSS-1, el primer satèl·lit del Sudan desenvolupat i fabricat pel fabricant xinès de satèl·lits Shenzhen Aerospace Oriental Red Sea Satellite Co., es va llançar com a participació en aquesta missió.[235][236] | ||||||
4 de novembre 17:43[237] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | IGSO | Navegació | En òrbita | Operacional | |
11 de novembre 14:56[238] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SpaceX | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
Primera missió Starlink operativa, llançant els primers 60 satèl·lits Starlink v1.0. L'impulsador es va fer volar per quarta vegada. | ||||||
13 de novembre 03:40[239] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
13 de novembre 06:35[241][242] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Ningxia Jingui Information Technology | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
17 de novembre 10:00[245] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
KLEO Connect | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
KLEO Connect | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
Els dos satèl·lits formen part d'un projecte comercial cooperatiu internacional entre l'Acadèmia d'Innovació per a Microsatèl·lits de l'Acadèmia de les Ciències de la Xina (CAS) i KLEO Connect.[247][248] KL-Alpha A i B són els primers satèl·lits comercials fabricats per una organització xinesa de fabricació de satèl·lits per a una empresa estrangera.[249] | ||||||
23 de novembre 00:55[250] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
25 de novembre 17:52[117] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Ministry of Defence | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits[251] | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Ministeri de Defensa | Terrestre Baixa | Inspecció de satèl·lits[252] | En òrbita | Operacional | |
Kosmos 2542, el satèl·lit principal, va desplegar un petit subsatèl·lit inspector, Kosmos 2543, el 6 de desembre.[252][253] | ||||||
26 de novembre 21:23[254] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Inmarsat | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Egipte | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
27 de novembre 03:58[259][260] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ISRO | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Planet Labs | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Analytical Space Inc. | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
27 de novembre 23:52[265][266] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Ministeri d'Agricultura i Afers Rurals | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
Desembre | ||||||
5 de desembre 17:29[267] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | 7 gener 2020 | Reeixit | |
![]() ![]() |
UPAEP / NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NASA | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ASTRA LLC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
USU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
SSU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Institut Von Karman | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NNU | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
AFRL | Terrestre Baixa
|
Investigació magnetosfèrica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
LLNL / GSFC | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
L'ELaNa 25B i 28 missions es van llançar en aquest vol de subministrament.[224] EdgeCube, CIRiS, MakerSat-1, VPM, i MiniCarb es van desplegar des del Cygnus NG-12 després de la seva partida de l'EEI.[226][290] AzTechSat-1, CryoCube 1, SORTIE, i QARMAN es van desplegar des de l'EEI el 19 de febrer de 2020.[228] | ||||||
6 de desembre 08:18[291] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ATL | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Fossa Systems | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Stara Space | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
BME University | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ACME AtronOmatic | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Astro Live Experiences | Terrestre Baixa | Pluja de meteors artificial | En òrbita | Operacional | |
Es va llançar l'ALE-2 i sis PocketQubes formant Alba Cluster 2 per a Alba Orbital.[294] Es van provar tecnologies de reutilització a la primera etapa després de la separació i la reentrada.[295] | ||||||
6 de desembre 09:34:11[296] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa (EEI) | Logística de l'EEI | En òrbita | Docked | |
7 de desembre 02:55[299] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Chang Guang Satellite Technology | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
7 de desembre 08:52[299] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
HEAD Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Seguiment de vaixells AIS | En òrbita | Operacional | |
![]() |
HEAD Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Seguiment de vaixells AIS | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Spacety Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Spacety Aerospace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Guodian Gaoke | Terrestre Baixa (SSO) | IoT | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Guodian Gaoke | Terrestre Baixa (SSO) | IoT | En òrbita | Operacional | |
11 de desembre 08:54:48[301] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
VKS | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
11 de desembre 09:55[302][303] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ISRO | Terrestre Baixa | Observació terrestre Reconeixement | En òrbita | Operacional | |
![]() |
iQPS | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Spire Global | Terrestre Baixa | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Herzliya Science Center | Terrestre Baixa | Observació terrestre Educatiu | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Hera Systems | Terrestre Baixa | Observació terrestre Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Elbit Systems | Terrestre Baixa | Recerca i rescat | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Tyvak | Terrestre Baixa | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
16 de desembre 07:22[317] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNSA | Terrestre Mitjana | Navegació | En òrbita | Operacional | |
17 de desembre 00:10[318] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
JSAT / Kacific | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
18 de desembre 08:54:20[321] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
ESA | Terrestre Baixa (SSO) | Telescopi espacial Ciència exoplanetària | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ASI | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre (radar) | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ESA | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNES | Terrestre Baixa (SSO)
|
Astronomia | En òrbita | Operacional | |
![]() |
CNES | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
20 de desembre 03:22:29[328][329][330] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
CASC / INPE | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ESSTI | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Sun Yat-sen University | Terrestre Baixa (SSO) | Astronomia d'ones gravitacionals | En òrbita | Operacional | |
![]() |
China Central Television | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NUDT | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
NUDT | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Jiangsu Satellite Technology Services | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
ADASpace | Terrestre Baixa (SSO) | Observació terrestre | En òrbita | Operacional | |
![]() |
UFSC | Terrestre Baixa (SSO) | Demostració tecnològica | En òrbita | Operacional | |
ETRSS-1 és el primer satèl·lit etíop, que es va desenvolupar en col·laboració entre l'Institut de Ciència i Tecnologia de l'Espai etíop i l'Acadèmia Xinesa de Tecnologia Espacial, amb 6 milions de dòlars compromesos per la Xina per proporcionar subvencions i formació que cobreixin el cost de desenvolupament del satèl·lit de 8 milions de dòlars.[341] | ||||||
20 de desembre 11:36:43[342] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Boeing / NASA | Terrestre Baixa (EEI) | Vol de prova / Logística de l'EEI | 22 desembre 2019 12:58 | Anomalia de la nau espacial, recuperada amb èxit | |
Boeing Orbital Flight Test del CST-100 Starliner com a part del programa Commercial Crew Development.[343] L'aproximació a l'EEI es va avortar després d'assolir l'òrbita a causa d'un error en un Mission-Elapsed Timer a la nau espacial, donant lloc a una injecció orbital anòmala.[344] La nau espacial va aterrar al White Sands Missile Range el 22 de desembre de 2019 després de dos dies a l'espai.[10] | ||||||
24 de desembre 12:03[345] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Roscosmos | Geosíncron | Meteorologia | En òrbita | Operacional | |
26 de desembre 23:11:57[19][346] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Gonets Satellite System | Terrestre Baixa | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional | |
![]() |
Roscosmos | Terrestre Baixa | Distància làser | En òrbita | Operacional | |
Vol final del Rokot. | ||||||
27 de desembre 12:45[16][347] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
CAST | Geosíncron | Telecomunicacions | En òrbita | Operacional |
Data i hora (UTC) | Coet | Plataforma de llançament | LSP | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Càrrega útil | Operador | Òrbita | Funció | Deteriorament (UTC) | Resultat | |
Comentaris | ||||||
4 de gener 09:27 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Dartmouth College | Suborbital | Investigació d'aurores | 4 de gener | Reeixit | |
Apogeu: 774 km | ||||||
13 de gener 09:13 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Universitat de Colorado | Suborbital | Càrregues útils d'estudiants | 13 de gener | Reeixit | |
Apogeu: 174 km | ||||||
22 de gener | ![]() |
![]() |
![]() | |||
IAI/IDF | Suborbital | Objectiu de prova per a míssils | 22 de gener | Reeixit | ||
Objectiu Arrow III, interceptat amb èxit | ||||||
22 de gener | ![]() |
![]() |
![]() | |||
IAI/IDF | Suborbital | Vol de prova | 22 de gener | Reeixit | ||
Intercepció amb èxit, Apogeu: ~200 km | ||||||
23 de gener 15:05[348] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Blue Origin | Suborbital | Vol de prova | 23 de gener | Reeixit | |
Desè vol de prova del programa de desenvolupament New Shepard, quart amb el vehicle actual.[349] | ||||||
6 de febrer 07:01 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 6 de febrer | Reeixit | |
6 de febrer 08:31 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssil | 6 de febrer | Reeixit | ||
12 de febrer | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
DRDO | Suborbital | Intercepció de satèl·lit | 12 de febrer | Error de llançament | |
Primer intent de la Missió Shakhti (Prova ASAT amb Microsat-R com a objectiu)[350] | ||||||
22 de febrer 16:54 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Virgin Galactic | Suborbital | Vol de prova | 22 de febrer | Reeixit | |
Segon vol suborbital tripulat de SpaceShipTwo amb tres tripulants a bord, el pilot David Mackay, el copilot Mike Masucci i l'entrenador en cap Beth Moses, apogeu: 89,9 km | ||||||
2 de març 17:45 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Investigació en microgravetat | 2 de març | Error parcial | |
Segon llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses petites càrregues útils d'investigació i tenia la intenció d'assolir una altitud màxima de 80 quilòmetres, però els forts vents van impedir que el coet aconseguís l'altura prevista, només va arribar a un apogeu de 20 km.[351] | ||||||
25 de març 17:20 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Objectiu de míssils balístics per a la interceptació | ||||||
25 de març 17:30 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Objectiu de míssils balístics per a la interceptació | ||||||
25 de març 17:31 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 25 de març | Reeixit | |
Interceptor de míssils balístics | ||||||
27 de març 05:40 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
DRDO | Suborbital | Intercepció de satèl·lit | 27 de març | Reeixit | |
Missió Shakhti (Prova ASAT amb Microsat-R com a objectiu), apogeu: 270 km, el satèl·lit va ser destruït amb èxit | ||||||
5 d'abril 22:14 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Clemson | Suborbital | Auroral | 5 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 320 km | ||||||
5 d'abril 22:16 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Clemson | Suborbital | Auroral | 5 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 320 km | ||||||
11 d'abril 16:51 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
NASA / NAOJ / JAXA / IAC / Institut d'astrophysique spatiale (IAS) | Suborbital | Astronomia solar | 11 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: 274 km | ||||||
21 d'abril | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Flight test | Suborbital | Vol de prova | 21 d'abril | Reeixit | ||
Primer vol suborbital d'un equip d'estudiants.[352] Apogeu: 104 km | ||||||
23 d'abril | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NNSA | Suborbital | Experiments tecnològics | 23 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: ~320 km? | ||||||
24 d'abril | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NNSA | Suborbital | Experiments tecnològics | 24 d'abril | Reeixit | |
Apogeu: ~320 km? | ||||||
1 de maig 09:42 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 1 de maig | Reeixit | ||
2 de maig[353] 13:35 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Blue Origin | Suborbital | Vol de prova | 2 de maig | Reeixit | |
Va transportar 38 càrregues útils de recerca a l'espai | ||||||
3 de maig 20:45 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Kochi University of Technology | Suborbital | Mesura de la propagació d'infrasons | 3 de maig | Reeixit | |
Apogeu: 113 km[354] | ||||||
9 de maig 07:40 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 9 de maig | Reeixit | ||
9 de maig | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssil | 9 de maig | Reeixit | ||
Demonstration and Shakedown Operation (DASO) 29 | ||||||
10 de maig | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Vol de prova | 10 de maig | Reeixit | ||
FS-19 E4, Apogeu: ~150 km? | ||||||
23 de maig | ![]() |
![]() |
![]() | |||
ASFC | Suborbital | Prova de míssil | 23 de maig | Reeixit | ||
13 de juny 02:21 |
![]() |
![]() |
![]() ![]() | |||
![]() |
DLR | Suborbital | Demostració tecnològica | 13 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 240 km | ||||||
19 de juny 11:28 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 19 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 373 km[355] | ||||||
19 de juny 11:33 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 19 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 412 km | ||||||
20 de juny 09:38 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Universitat de Colorado | Suborbital | Càrregues útils dels estudiants | 20 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 117 km[356] | ||||||
24 de juny 06:52 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
SSC | Suborbital | Microgravetat | 24 de juny | Reeixit | |
Apogeu: 260 km | ||||||
29 de juny 18:00 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Recerca en microgravetat | 29 de juny | Error de llançament | |
Tercer llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses càrregues útils de recerca petites per a nou clients. El vol va fallar segons després del llançament. No obstant això, el coet es va recuperar.[357] | ||||||
2 de juliol 11:00[55] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Vol de prova | 2 de juliol | Reeixit | |
Prova d'avortament en vol durant les càrregues aerodinàmiques més altes. Es va utilitzar en aquesta missió un impulsador específic reutilitzat d'un míssil LGM-118 Peacekeeper.[358][359] | ||||||
24 de juliol | ![]() |
![]() |
![]() | |||
IRGC | Suborbital | Prova de míssil | 24 de juliol | Reeixit | ||
Apogeu: ~150 km | ||||||
26 de juliol | ![]() |
![]() |
![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssil | 26 de juliol | Reeixit | ||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, l'exercici FTA-01 va veure tres objectius de gamma mitjana de l'Agència de Defensa dels Míssils dels Estats Units de tipus no revelat llançats des d'una ubicació no revelada en dates no revelades al juliol, tots interceptats pels interceptors Arrow 3 israelians llançats des de Kodiak, Alaska.[360] | ||||||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() ![]() | |||
![]() ![]() |
MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() ![]() | |||
![]() ![]() |
MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu Arrow III | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
26 de juliol ? | ![]() |
![]() |
![]() ![]() | |||
![]() ![]() |
MDA/IDF | Suborbital | Prova ABM | 26 de juliol ? | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
27 de juliol 07:20 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Kochi University of Technology | Suborbital | Mesura de la propagació d'infrasons | 27 de juliol | Error de llançament | |
El coet va patir una aturada precoç del motor i només va arribar als 13 km d'altitud. | ||||||
11 d'agost 06:07 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Universitat de Colorado | Suborbital | Astronomia UV | 11 d'agpst | Reeixit | |
Apogeu: 259 km | ||||||
12 d'agost 09:44 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Experiments estudiantils | 12 d'agost | Reeixit | |
Apogeu: 154 km | ||||||
24 d'agost | ![]() |
![]() |
![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 24 d'agost | Reeixit | ||
24 d'agost | ![]() |
![]() |
![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 24 d'agost | Reeixit | ||
30 d'agost | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
MDA | Suborbital | Objectiu ABM | 30 d'agost | Reeixit | |
Apogeu: 300 km, interceptat amb èxit | ||||||
30 d'agost | ![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Exèrcit dels EUA/MDA | Suborbital | Prova ABM | 30 d'agost | Reeixit | |
Míssil objectiu interceptat, Apogeu: 100 km | ||||||
4 de setembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 4 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
4 de setembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 4 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
6 de setembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 6 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
6 de setembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
Marina dels Estats Units d'Amèrica | Suborbital | Prova de míssils | 6 de setembre | Reeixit | ||
Commander Evaluation Test (CET) | ||||||
18 de setembre 09:30 ? |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
DoD | Suborbital | Demostració tecnològica | 18 de setembre | Reeixit | |
Apogeu: 200 km | ||||||
30 de setembre 18:04 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Montana State University | Suborbital | Investigació solar | 30 de setembre | Reeixit | |
Apogeu: 246 km | ||||||
30 de setembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 30 de setembre | Reeixit | ||
2 d'octubre 08:13 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 2 d'octubre | Reeixit | ||
7 d'octubre 15:00 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
GSFC | Suborbital | Física | 7 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 338 km | ||||||
17 d'octubre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
17 d'octubre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
17 d'octubre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 17 d'octubre | Reeixit | ||
25 d'octubre 00:00 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Demostració tecnològica | 25 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 209 km | ||||||
26 d'octubre 17:42 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
SARGE M1 | Exos Aerospace | Suborbital | Investigació de microgravetat | 26 d'octubre | Error de llançament | |
Quart llançament del vehicle de llançament suborbital SARGE, portava diverses petites càrregues útils de recerca. El coet va perdre el control de l'actitud segons després del llançament. Diversos trossos de runa van tornar a tocar terra i el cos del coet es va estavellar prop de la plataforma de llançament gairebé tres minuts i mig després de l'enlairament. El coet va assolir una altitud màxima d'uns 12,6 km, molt lluny de l'altitud prevista d'almenys 80 km.[361] | ||||||
28 d'octubre 04:30 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
JHU | Suborbital | Astronomia UV | 28 d'octubre | Reeixit | |
Apogeu: 261 km. Càrrega útil: Telescopi Experimental FORTIS (Far-ultraviolet Off Rowland-circle Telescope for Imaging and Spectroscopy) i Next-Generation Microshutter Array (NGMSA). Es va estudiar la manera com les supernoves expulsen el gas de la galàxia M33. L'objectiu és entendre el reciclatge de la matèria entre generacions estel·lars de la galàxia. L'experiment va ser un èxit.[362] | ||||||
30 d'octubre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
VMF | Suborbital | Prova de míssils | 30 d'octubre | Reeixit | ||
4 de novembre 14:15 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Boeing | Suborbital | Prova de sistemes d'emergència d'escapament; prova d'avortament en la zona de llançament | 4 de novembre | Reeixit | |
Apogeu: 1349 metres | ||||||
15 de novembre 09:35 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
DLR / ESA | Suborbital | Microgravetat | 15 de novembre | Reeixit | |
Apogeu: 256 km | ||||||
16 de novembre 14:02 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Exèrcit indi/DRDO | Suborbital | Prova de míssils | 16 de novembre | Reeixit | ||
22 de novembre 15:19 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
NASA | Suborbital | Experiments tecnològics | 22 de novembre | Reeixit | |
Mission SL-14, Apogeu: 92 km[363] | ||||||
26 de novembre 07:43 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() ![]() |
NASA/Oslo/Andøya | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 26 de novembre | Fracàs parcial | |
Apogeu: 253 km, el coet va experimentar una anomalia de velocitat de rotació, que va impedir que els instruments funcionessin tal com es pretenia.[364] | ||||||
28 de novembre | ![]() |
![]() |
![]() | |||
RVSN | Suborbital | Prova de míssils | 28 de novembre | Reeixit | ||
30 de novembre 13:50 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Exèrcit indi | Suborbital | Prova de míssils | 30 de novembre | Error de llançament[365] | ||
Es va dur a terme la prova nocturna de l'Agni-III. Segons els informes, el míssil va començar a divergir de la seva trajectòria de vol prevista després de recórrer una distància de 115 quilòmetres. Això va provocar que el control de la missió avortés posteriorment el vol. Es creu que un defecte de fabricació és la causa potencial del fracàs. | ||||||
10 de desembre 09:30 |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Clemson | Suborbital | Investigació de la ionosfera | 10 de desembre | Reeixit | |
Apogeu: 360 km | ||||||
11 de desembre 17:53[366] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
![]() |
Blue Origin | Suborbital | de desembre/Lliurament de càrrega útil | 11 de desembre | Reeixit | |
Altura màxima 104,5 quilòmetres. Va portar una sèrie de càrregues útils de recerca i educatives a l'espai. Sisè vol per a la combinació mòdul de propulsió + càpsula. Tant el mòdul de propulsió com la càpsula van aterrar amb èxit. | ||||||
12 de desembre 16:30[367] |
![]() |
![]() |
![]() | |||
Forces Aèries dels Estats Units | Suborbital | Vol de prova | 12 de desembre | Reeixit |
Data (UTC) | Nau espacial | Esdeveniment | Comentaris |
---|---|---|---|
1 de gener | New Horizons | Sobrevol de l'objecte del cinturó de Kuiper 486958 Arrokoth | Es va descobrir un planetesimal, format per dues peces esferoides, es va sobrenomenar inicialment com a Ultima Thule. |
3 de gener[368] | Chang'e 4 | Allunatge al cràter de Von Kármán de la cara oculta de la Lluna, primícia de la humanitat | |
12 de febrer | Juno | 18è perijove de Júpiter | |
21 de febrer | Hayabusa2 | Primera recopilació de mostres de l'asteroide Ryugu[369] | |
4 d'abril | Sonda Solar Parker | Segon periheli | |
4 d'abril | Beresheet | Inserció orbital lunar | |
5 d'abril | Hayabusa2 | Alliberament del Small Carry-On Impactor (SCI) a la superfície de Ryugu | SCI va crear un cràter per a més investigacions. Es va implementar una càmera dedicada DCAM-3 per observar l'impacte. |
6 d'abril | Juno | 19è perijove | |
11 d'abril | Beresheet | Allunatge | Es va estavellar per un problema del giroscopi[370] |
29 de maig | Juno | 20è perijove | |
11 de juliol | Hayabusa2 | Segona recollida de mostres de Ryugu | |
21 de juliol | Juno | 21è perijove | |
20 d'agost | Chandrayaan-2 | Inserció orbital lunar | |
1 de setembre | Sonda Solar Parker | Tercer periheli | |
6 de setembre | Chandrayaan-2 | Allunatge | El mòdul de descens Vikram es va estavellar després de perdre l'actitud i el contacte a una alçada de 2,3 km.[371] |
12 de setembre | Juno | 22è perijove | |
2 d'octubre | Hayabusa2 | Desplegament de ROVER-2 (MINERVA-II-2) | El rover va fallar abans del desplegament, es va desplegar en òrbita al voltant de l'asteroide per realitzar mesures gravitacionals abans que impactés el 8 d'octubre. |
3 de novembre | Juno | 23è perijove | |
13 de novembre | Hayabusa2 | Sortida de Ryugu | |
26 de desembre | Sonda Solar Parker | Segona assistència de gravetat a Venus | |
26 de desembre | Juno | 24è perijove |
Inici Data/Hora | Duració | Hora fi | Nau espacial | Tripulació | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|
22 de març 12:01 | 6 hores
39 minuts |
18:40 | Expedició 59 | ![]() |
|
29 de març 11:42 | 6 hores
45 minuts |
18:27 | Expedició 59 | ![]() |
|
8 d'abril 11:31 | 6 hores 29 minuts | 18:00 | Expedició 59 | ![]() |
|
29 de maig 15:42 | 6 hores 1 minut | 21:43 | Expedició 59 | ![]() |
|
21 d'agost 12:27 | 6 hores 32 minuts | 18:59 | Expedició 60 | ![]() |
Hague i Morgan van instal·lar el darrer International Docking Adapter al Mòdul Harmony. La tasca d'aquest passeig espacial era idèntica al passeig 194 i requeria un treball tant pels astronautes com pel Dextre per instal·lar el port d'acoblament en preparació per la prova de vol orbital de Boeing CST-100 Starliner, que es produirà a finals de desembre. La tripulació també va passar els cables i va instal·lar routers de wifi per a propers experiments.[376] |
6 d'octubre 11:39 | 7 hores 01 minut | 18:40 | Expedició 61 | ![]() |
Aquest passeig espacial va ser el primer de l'Expedició 61 i el primer d'una sèrie de cinc que va substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6.[377] |
11 d'octubre 11:38 | 6 hores 45 minuts | 18:23 | Expedició 61 | ![]() |
Aquest passeig espacial va ser el segon de l'Expedició 61 i el segon d'una sèrie de cinc per substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6. Abans de sortir a la portella, el Control de Missió de Moscou va transmetre a la tripulació que Alexei Leonov havia mort i que aquest passeig espacial li fou dedicat. Quan la tripulació va entrar i es va treure els vestits, cadascun va dir unes paraules en record de Leonov abans que el comandant de l'estació, Luca Parmitano, digués "Farewell Alexei, and ad astra."[378][379] |
18 d'octubre
11:38 |
7 hores 17 minuts | 18:55 | Expedició 61 | ![]() |
Aquest passeig espacial va ser el tercer de l'Expedició 61 i el tercer d'una sèrie de cinc per substituir i millorar les bateries de l'estació a l'armadura P6. Alguns dels canvis de bateria es van retardar a l'EVA 222 a causa d'una fallada de corrent en un Battery Charge Discharge Unit a les ranures 5 i 6 del P6 Truss que desconnecta el canal de la bateria 4B. Koch i Meir van substituir la unitat fallida i la van tornar a posar a dins. L'intercanvi de la bateria es va traslladar a l'EVA 222 per estalviar temps i Meir i Koch van tancar el passeig espacial instal·lant un moll al Mòdul Columbus i van estrènyer els cargols de l'armadura S0, que s'havien afluixat. Aquest passeig espacial va ser el primer passeig espacial exclusivament femení. Durant el passeig espacial, el President Trump va trucar a l'estació i va felicitar Koch i Meir per aquesta fita.[380] |
15 de novembre
11:39 |
6 hores 39 minuts | 18:18 | Expedició 61 | ![]() |
Primer d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'Alpha Magnetic Spectrometer que va patir una fallada elèctrica l'any passat en una de les seves quatre bombes de refrigeració que limitava el funcionament de l'experiment. Parmitano i Morgan van sortir a l'exterior i van treure una placa de cobertura de l'AMS i van abandonar-la a l'espai per deixar lloc a una bomba criogènica que muntarien entre passeigs espacials. Alguns dels parabolts van ocasionar problemes, però Parmitano els va treure tots. El més destacat del passeig espacial és quan Andrew Morgan va llançar la placa de coberta per la borda i va sortir a la popa de l'estació cap al buit de l'espai. La placa romandrà en òrbita uns dies fins a finals de desembre, quan entri a l'atmosfera i es cremi. La tripulació també va treure diverses tires de fibra de carboni al voltant de les línies de fluid i va instal·lar baranes i barres de subjecció com a tasca avançada. Aquest passeig espacial marca el retorn de Parmitano al passeig espacial després de l'incident de l'aigua al casc durant l'EVA 171.[381] |
22 de novembre
12:02 |
6 hores 33 minuts | 16:35 | Expedició 61 | ![]() |
El segon d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'AMS. Parmitano i Morgan van tallar les línies de fluid i van instal·lar un respirador a l'Experiment AMS per preparar l'antiga bomba de refrigeració per retirar-la al tercer passeig espacial. Parmitano i Morgan també van encaminar cables i van instal·lar una nova font d'alimentació per alimentar les bombes quan s'instal·len al tercer passeig espacial.[382] |
2 de desembre
11:31 |
6 hores 2 minuts | 17:33 | Expedició 61 | ![]() |
El tercer d'una sèrie de quatre passejades espacials per reparar l'AMS. Parmitano i Morgan van sortir al tercer passeig espacial i van instal·lar la bomba criogènica i van encaminar línies elèctriques i de fluid per alimentar la bomba. Els controladors de vol a Houston, Huntsville, i al CERN van activar l'experiment i va emetre per ràdio a la tripulació que AMS va passar amb força. La tripulació va acabar el passeig espacial fent una tasca avançada cobrint AMS amb manta tèrmica.[383] |
Data/Hora (UTC) | Objecte origen | Tipus d'esdeveniment | Parts identificades | Comentaris |
---|---|---|---|---|
27 de març | ![]() i un vehicle caçador cinètic |
Prova de míssil antisatèl·lit indi de 2019 | 121[384] | El Primer Ministre indi Narendra Modi va anunciar una prova amb èxit d'una arma antisatèl·lit. Es va creure que la prova havia destruït el satèl·lit Microsat-R llançat el gener.[385][386] |
Principis d'abril | ![]() (anteriorment amb International Designator 2018-079B) |
Desconegut[387] | 54[388] | El tram superior del Centaur V que va transportar AEHF -4 en òrbita alta el·líptica el 17 d'octubre de 2018 va fallar per causes desconegudes.[387] |
Als efectes d'aquesta secció, el recompte anual de llançaments orbitals per països assigna cada vol al país d'origen del coet, no al proveïdor de serveis de llançament o al port espacial. Com a exemples, els llançaments Soiuz d'Arianespace a Kourou es compten sota Rússia perquè el Soiuz-2 és un coet rus.
País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials |
Comentaris | |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | 34 | 32 | 2 | 0 | ||
![]() | 6 | 5 | 1 | 0 | ||
![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | ||
![]() | 2 | 0 | 2 | 0 | A més, un coet va explotar a la plataforma de llançament durant una prova a terra. | |
![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | ||
![]() | 25 | 25 | 0 | 0 | Inclou tres llançaments de Soiuz europeus des de la Guaiana Francesa | |
![]() | 27 | 27 | 0 | 0 | Inclou sis llançaments Electron des de Mahia | |
Món | 102 | 97 | 5 | 0 |
Família | País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|
Antares | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Ariane | ![]() | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Delta | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Electron | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Falcon | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
H-II | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou | ![]() | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa | ![]() | 26 | 25 | 1 | 0 | |
OneSpace | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
R-7 | ![]() | 18 | 18 | 0 | 0 | |
Safir | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | 1 | 0 | 1 | 0 | |
SLV | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Universal Rocket | ![]() | 7 | 7 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | 2 | 1 | 1 | 0 |
Coet | País | Família | Llançaments | Reeixits | Fracassos | Fracassos parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Antares 200 | ![]() | Antares | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Ariane 5 | ![]() | Ariane | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas V | ![]() | Atlas | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Delta IV | ![]() | Delta | 3 | 3 | 0 | 0 | Inclou derivat de Delta IV Heavy |
Electron | ![]() | Electron | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | Epsilon | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Falcon 9 | ![]() | Falcon | 13 | 13 | 0 | 0 | Inclou derivat de Falcon Heavy |
GSLV Mk III | ![]() | SLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
H-IIB | ![]() | H-II | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola-1 | ![]() | Hyperbola | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong 1 | ![]() | Jielong | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou 1 | ![]() | Kuaizhou | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2 | ![]() | Llarga Marxa | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3 | ![]() | Llarga Marxa | 12 | 12 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4 | ![]() | Llarga Marxa | 7 | 6 | 1 | 0 | |
Llarga Marxa 5 | ![]() | Llarga Marxa | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 6 | ![]() | Llarga Marxa | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 11 | ![]() | Llarga Marxa | 3 | 3 | 0 | 0 | |
OS-M | ![]() | OneSpace | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus | ![]() | Pegasus | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Proton-M | ![]() | Universal Rocket | 5 | 5 | 0 | 0 | |
PSLV | ![]() | SLV | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Safir | ![]() | Safir | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | Simorgh | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Soiuz | ![]() | R-7 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Soiuz-2 or ST | ![]() | R-7 | 15 | 15 | 0 | 0 | |
UR-100 | ![]() | Universal Rocket | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | Vega | 2 | 1 | 1 | 0 |
Coet | País | Tipus | Llançaments | Reeixits | Fracassos | Fracassos parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Antares 230 | ![]() | Antares 200 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Antares 230+ | ![]() | Antares 200 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Ariane 5 ECA | ![]() | Ariane 5 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Atlas V 551 | ![]() | Atlas V | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Atlas V N22 | ![]() | Atlas V | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Medium+ (4,2) | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Medium+ (5,4) | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Delta IV Heavy | ![]() | Delta IV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Epsilon | ![]() | Epsilon | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Electron | ![]() | Electron | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Falcon 9 Block 5 | ![]() | Falcon 9 | 11 | 11 | 0 | 0 | |
Falcon Heavy | ![]() | Falcon 9 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
GSLV Mk III | ![]() | GSLV Mk III | 1 | 1 | 0 | 0 | |
H-IIB | ![]() | H-IIB | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Hyperbola-1 | ![]() | Hyperbola-1 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Jielong 1 | ![]() | Jielong 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Kuaizhou 1A | ![]() | Kuaizhou-1 | 5 | 5 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2C | ![]() | Llarga Marxa 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 2D | ![]() | Llarga Marxa 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3B/E | ![]() | Llarga Marxa 3 | 8 | 8 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3B/E / YZ-1 | ![]() | Llarga Marxa 3 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 3C | ![]() | Llarga Marxa 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4B | ![]() | Llarga Marxa 4 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 4C | ![]() | Llarga Marxa 4 | 3 | 2 | 1 | 0 | |
Llarga Marxa 5 | ![]() | Llarga Marxa 5 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 6 | ![]() | Llarga Marxa 6 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Llarga Marxa 11 | ![]() | Llarga Marxa 11 | 3 | 3 | 0 | 0 | |
OS-M1 | ![]() | OS-M | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Pegasus XL | ![]() | Pegasus XL | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Proton-M / Briz-M | ![]() | Proton-M | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Proton-M / Blok DM-03 | ![]() | Proton-M | 2 | 2 | 0 | 0 | |
PSLV-CA | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-XL | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-DL | ![]() | PSLV | 1 | 1 | 0 | 0 | |
PSLV-QL | ![]() | PSLV | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Rókot / Briz-KM | ![]() | UR-100 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Safir-1b+ | ![]() | Safir | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Simorgh | ![]() | Simorgh | 1 | 0 | 1 | 0 | |
Soiuz-FG | ![]() | Soiuz | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1a or ST-A | ![]() | Soiuz-2 | 4 | 4 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1a or ST-A / Fregat-M | ![]() | Soiuz-2 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1b or ST-B / Fregat-M | ![]() | Soiuz-2 | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Soiuz-2.1b or ST-B / Fregat-MT | ![]() | Soiuz-2 | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Soiuz-2-1v / Volga | ![]() | Soiuz-2 | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Vega | ![]() | Vega | 2 | 1 | 1 | 0 |
Lloc | País | Llançaments | Reeixits | Errors | Errors parcials | Comentaris |
---|---|---|---|---|---|---|
Baikonur | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
Cape Canaveral | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | Inclou el llançament de l'11 d'octubre del Pegasus XL que l'aeronau transportadora va ser enlairada des de Cape Canaveral |
Jiuquan | ![]() | 9 | 8 | 1 | 0 | |
Kennedy | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Kourou | ![]() | 9 | 8 | 1 | 0 | |
Mahia | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
MARS | ![]() | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Plesetsk | ![]() | 8 | 8 | 0 | 0 | |
Satish Dhawan | ![]() | 6 | 6 | 0 | 0 | |
Semnan | ![]() | 2 | 0 | 2 | 0 | Addicionalment, un coet va explotar a la plataforma de llançament durant una prova terrestre. |
Taiyuan | ![]() | 10 | 9 | 1 | 0 | |
Tanegashima | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Uchinoura | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Vandenberg | ![]() | 3 | 3 | 0 | 0 | |
Vostotxni | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Wenchang | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Xichang | ![]() | 13 | 13 | 0 | 0 | |
Mar Groga | ![]() | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Total | 102 | 97 | 5 | 0 |
Règim orbital | Llançaments | Assolits | No assolits | Assolits accidentalment |
Comentaris |
---|---|---|---|---|---|
Transatmosfèric | 0 | 0 | 0 | 0 | |
Terrestre Baixa / Heliosíncrona | 66 | 61 | 5 | 0 | |
Terrestre Mitjana | 9 | 9 | 0 | 0 | |
Geosíncrona / GTO | 24 | 24 | 0 | 0 | Inclou dues òrbites GSO inclinades (inclined GSO orbit o IGSO) |
Terrestre Alta / transferència lunar | 2 | 2 | 0 | 0 | |
Heliocèntrica / transferència planetària | 1 | 1 | 0 | 0 | |
Total | 102 | 97 | 5 | 0 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.