grad i naselje u Bosni i Hercegovini From Wikipedia, the free encyclopedia
Orašje je grad i naseljeno mjesto na sjeveroistoku Bosne i Hercegovine, na rijeci Savi. Grad je 1991. brojao oko 3.400 stanovnika, a, općina je imala 28.367 stanovnika.
Orašje | |
---|---|
Grad | |
Grad Orašje | |
![]() Grad Orašje u Bosni i Hercegovini | |
Lokacija u Bosni i Hercegovini | |
Koordinate: 45°02′12.4″N 18°41′36.6″E | |
Država | ![]() |
Entitet | Federacija Bosne i Hercegovine |
Kanton | Posavski kanton |
Vlada | |
• Gradonačelnik | Marijan Oršolić[1] (HDZ) |
Površina | |
• Grad | 128,67 km2 |
• Naseljeno mjesto | 11,54 km2 |
Nadmorska visina | 86 m |
Stanovništvo (2013) | |
• Grad | 19.861 |
• Grad (gustoća) | 154,36 /km2 |
• Naseljeno mjesto | 3.614 |
• Naseljeno mjesto (gustoća) | 313,17 /km2 |
Vremenska zona | CET (UTC+1) |
• Ljeti (DST) | CEST (UTC+2) |
Poštanski broj | 76 270 |
Pozivni broj | (+387) 31 |
Matični broj | 136000[2] |
Matični broj grada | 11533 |
Veb-sajt | www |
Most Županja-Orašje preko Save spaja Bosnu i Hercegovinu sa Hrvatskom. Gradnja mosta je završena 1998. godine. Prijašnji most na identičnoj lokaciji je bio srušen od strane Hrvatske vojske u 1991. godini zbog moguće agresije JNA i neodređenosti političkog vrha SDA po pitanju nezavisnosti. U međuvremenu, riječna skela je bila jedini način prelaska sa desne na lijevu stranu Save.
U 1995. godini pripadnici Vojske Sjedinjenih Američkih Država (US Army) grade pontonski most s ciljem prevoženja osoblja i opreme preko Save do baze u Tuzli.
Orašje je nastalo u 19. vijeku od prognanih muslimana iz Srbije nakon raspada Osmanlijskog carstva i progona Turaka koji naseljavaju u Bosnu i za njih se podižu dva nova naselja - Gornja i Donja Azizija, odnosno Bosanski Šamac i Orašje. Historija Orašja i okoline seže još od 13. vijeka kada je osnovano prvo naselje Terra Tolis na području današnje Tolise hrvatskim stanovništvom. Hrvatska sela oko Orašja su godinama imala kmetovski status pogotovo u doba turske vladavine kada je Trgovište preimenovano su u Donju Mahalu.
Grad je naslonjen na desnu obalu rijeke Save i uglavnom je ravnog terena. Umjetni nasipi (koji se nastavljaju iz pravca Bosanskog Šamca) štite grad od poplava u proljeće kada Sava nabuja.
Hladne zime s puno snijega i topla ljeta karakteriziraju područje grada i cijele općine.
Štitar, | Županja | Bošnjaci (Hrvatska) |
Domaljevac | ![]() | Posavski Podgajci, Drenovci |
Šamac | Donji Žabar | Vučilovac, Brčko |
Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Orašje imala je 28.367 stanovnika, raspoređenih u 16 naselja. Poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, veći dio općine Orašje ušao je u sastav Federacije Bosne i Hercegovine. U sastav Republike Srpske ušla su naseljena mjesta: Čović Polje, Donji Žabar i Lončari, te dijelovi naseljenih mjesta: Lepnica, Jenjić i Oštra Luka. Od ovog područja formirana je općina Donji Žabar.
Sastav stanovništva – grad Orašje | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013.[3] | 1991.[4] | 1981.[5] | 1971.[6] | 1961.[7] | |||
Osoba | 19 861 (100,0%) | 28 367 (100,0%) | 27 806 (100,0%) | 25 740 (100,0%) | 21 662 (100,0%) | ||
Hrvati | 17 345 (87,33%) | 21 308 (75,12%) | 20 705 (74,46%) | 19 354 (75,19%) | 15 938 (73,58%) | ||
Bošnjaci | 2 015 (10,15%) | 1 893 (6,673%)1 | 1 548 (5,567%)1 | 1 867 (7,253%)1 | 815 (3,762%)1 | ||
Srbi | 157 (0,790%) | 4 235 (14,93%) | 4 151 (14,93%) | 4 266 (16,57%) | 4 421 (20,41%) | ||
Nisu se izjasnili | 100 (0,503%) | – | – | – | – | ||
Ostali | 59 (0,297%) | 305 (1,075%) | 174 (0,626%) | 62 (0,241%) | 33 (0,152%) | ||
Bosanci | 56 (0,282%) | – | – | – | – | ||
Muslimani | 37 (0,186%) | – | – | – | – | ||
Albanci | 28 (0,141%) | – | 42 (0,151%) | 34 (0,132%) | 34 (0,157%) | ||
Nepoznato | 26 (0,131%) | – | – | – | – | ||
Bosanci i Hercegovci | 19 (0,096%) | – | – | – | – | ||
Ukrajinci | 5 (0,025%) | – | – | – | – | ||
Jugoslaveni | 4 (0,020%) | 626 (2,207%) | 1 153 (4,147%) | 131 (0,509%) | 407 (1,879%) | ||
Makedonci | 3 (0,015%) | – | 12 (0,043%) | 2 (0,008%) | 3 (0,014%) | ||
Crnogorci | 2 (0,010%) | – | 18 (0,065%) | 15 (0,058%) | 5 (0,023%) | ||
Romi | 2 (0,010%) | – | – | 5 (0,019%) | – | ||
Pravoslavci | 2 (0,010%) | – | – | – | – | ||
Turci | 1 (0,005%) | – | – | – | – | ||
Slovenci | – | – | 2 (0,007%) | 2 (0,008%) | 5 (0,023%) | ||
Mađari | – | – | 1 (0,004%) | 2 (0,008%) | 1 (0,005%) |
Sastav stanovništva – naseljeno mjesto Orašje | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013.[8] | 1991.[4] | 1981.[5] | 1971.[6] | 1961.[7] | |||
Osoba | 3 614 (100,0%) | 3 907 (100,0%) | 3 420 (100,0%) | 2 787 (100,0%) | 1 860 (100,0%) | ||
Bošnjaci | 1 974 (54,62%) | 1 843 (47,17%)1 | 1 503 (43,95%)1 | 1 840 (66,02%)1 | 798 (42,90%)1 | ||
Hrvati | 1 350 (37,35%) | 591 (15,13%) | 426 (12,46%) | 333 (11,95%) | 158 (8,495%) | ||
Nisu se izjasnili | 84 (2,324%) | – | – | – | – | ||
Bosanci | 51 (1,411%) | – | – | – | – | ||
Srbi | 42 (1,162%) | 875 (22,40%) | 662 (19,36%) | 442 (15,86%) | 457 (24,57%) | ||
Muslimani | 32 (0,885%) | – | – | – | – | ||
Albanci | 27 (0,747%) | – | 29 (0,848%) | 34 (1,220%) | 31 (1,667%) | ||
Ostali | 21 (0,581%) | 128 (3,276%) | 16 (0,468%) | 24 (0,861%) | 10 (0,538%) | ||
Bosanci i Hercegovci | 18 (0,498%) | – | – | – | – | ||
Nepoznato | 7 (0,194%) | – | – | – | – | ||
Jugoslaveni | 2 (0,055%) | 470 (12,03%) | 761 (22,25%) | 92 (3,301%) | 399 (21,45%) | ||
Crnogorci | 2 (0,055%) | – | 10 (0,292%) | 14 (0,502%) | 4 (0,215%) | ||
Romi | 2 (0,055%) | – | – | 5 (0,179%) | – | ||
Makedonci | 1 (0,028%) | – | 10 (0,292%) | – | 1 (0,054%) | ||
Ukrajinci | 1 (0,028%) | – | – | – | – | ||
Slovenci | – | – | 2 (0,058%) | 1 (0,036%) | 1 (0,054%) | ||
Mađari | – | – | 1 (0,029%) | 2 (0,072%) | 1 (0,054%) |
"Dani općine Orašje" održavaju se krajem oktobra svake godine. 2005. godine, od 19. do 24. oktobra u gradu i okolnim mjestima program uključuje izložbe, predstave, nogometne turnire, folklor i mnoge druge aktivnosti.
U Orašju se održava godišnja motorijada "Internacionalni susret motorista", sa područja Posavine i drugih dijelova BiH, Hrvatske, Srbije i Crne Gore, Slovenije. Motorijada se održava svake godine prvog vikenda u mjesecu maju.
U Orašju je osnovana "Filmsko pozorišno udruženje Lipa", koja okuplja amaterske glumce. Do sada su izveli dvije predstave od kojih je posljednja u saradnji s "Pozorišnom grupom Jozo Ivakić" iz Vinkovaca.
Svake godine u jesen u Orašju se održava tradicionalna manifestacija "Dani hrvatskog filma". Na ovoj manifestaciji se prikazuju filmovi s Pulskog festivala. Ponekad se u okviru manifestacije prikazuje i jedan bosanskohercegovački film. Manifestaciju su organizovali Ivo Gregurević, porijeklom iz Donje Mahale kod Orašja i Iljo Benković, predsjednik FKU Lipa Orašje.
Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Orašje se nalazi sljedeći spomenik:
Grad je sjedište sljedećih nositelja razvitka:
U gradu se nalazi jedna osnovna škola, jedna srednja škola, kao i vrtić za predškolsko obrazovanje:
U gradu su kantonalna bolnica "Orašje" kao i Dom zdravlja "Orašje" sa ukupno oko 150 zaposlenih. U bolnici postoje sljedeće usluge: pedijatrija, ginekologija, odjel za zaštitu zdravlja zaposlenih osoba, higijenska epidemiologija, hitna pomoć, stomatološki odjel, mikrobiologija i biohemija interni odjel te hirurgija. U Domu zdravlja nalaze se neuro-psihijatrija, ginekologija, pedijatrija, interna medicina, oftalmologija, psihologija i stomatološki odjel.
"Hrvatski Radio Orašje" je jedina radio stanica na području općine. "Posavski Glasnik" su bile lokalne dvosedmične novine, koje su pokrivale područje cijelog Posavskog kantona. U Orašju je instaliran i Informativno-tehnički centar Federalne televizije.