From Wikipedia, the free encyclopedia
Glasnik Zemaljskog muzeja BiH, (GZM) je časopis Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine u Sarajevu.[1]
Glasnik Zemaljskog muzeja BiH | |
---|---|
![]() Knjiga I, II, III i IV iz 1890. | |
Glavni urednik | Kosta Herman |
Izdavač | Zemaljski Muzej Bosne i Hercegovine |
Prvo izdanje | 1889 |
Najnovije izdanje | |
– Datum | 2006 |
Zemlja | Bosna i Hercegovina |
Glasnik Zemaljskog muzeja BiH obuhvata sve sfere istraživanja prošlosti Bosne i Hercegovine kroz stoljetno izlaženje. Prvi broj časopisa izišao je 1889, u godini dana poslije osnivanja Zemaljskog muzeja u Sarajevu 1888. Dugo vremena imao je svoju široku liniju proučavanja, a kasnije je dobio profilaciju na izučavanja prošlosti kroz pojedine oblasti i struke.
Od 1889. do 1943. GZM je zadržavao početnu širinu kroz radove svojih saradnika. Nova serija pokrenuta je poslije 1945. godine. Prirodne nauke su bile izdvojeni dio (od 1954). Od 1946. do 1953. bile su izdvojene društvene nauke, a od 1954. one se dijele na historiju i etnografiju (1954-57) i arheologiju (od 1954). Od 1958. kreće zasebno i etnologija. Tri osnovna smjera (prirodne nauke, arheologija i etnologija) sačinjavaju današnju formu Glasnika.
Povodom stogodišnjice Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine izišla je Spomenica Zemaljskog muzeja (1988.) u kojoj je dat historijat razvoja proučavanja i bibliografija Glasnika. Višeslojnu analizu Glasnika nedavno je izvršio Kemal Bakaršić. Sve tri sveske Glasnika Zemaljskog muzeja BiH (arheološka, etnološka i sveska prirodnih nauka) izlaze i dalje.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.