primorski grad u Crnoj Gori From Wikipedia, the free encyclopedia
Budva (ćir. Будва) je grad i naseljeno mjesto, te sjedište općine u Crnoj Gori.
Budva
Будва | |
---|---|
grad | |
Општина Будва | |
![]() pogled na Budvu | |
Lokacija u Crnoj Gori | |
Koordinate: 42°17′19″N 18°50′32″E | |
Država | ![]() |
Vlada | |
• Gradonačelnik | Marko Carević (DF) |
Površina | |
• Općina | 122 km2 |
Najveća nadmorska visina | 0 m |
Stanovništvo (2011) | |
• Općina | 19.218 |
• Općina (gustoća) | 157,52 /km2 |
• Naselje | 13.338 |
Vremenska zona | CET (UTC+1) |
• Ljeti (DST) | CEST (UTC+2) |
Poštanski broj | 85310 |
Pozivni broj | + 382 (033) |
Registracija vozila | BD |
Veb-sajt | Općina Budva |
Budva je dio Boke. Današnji prostor općine čine geografsko-historijska područja (stare bokeljske općine): Budva (Donji Grbalj), Brajići, Maine, Pobori i Paštrovići. Područje oko grada, duž obale, poznato je i kao Budvanska rivijera. Značajni turistički objekti se nalaze unutar mletačkih zidina iz 15. vijeka, koje okružuje budvanski Stari grad. Stari grad je bio teško oštećen u razornom zemljotresu 1979. godine, ali je potpuno obnovljen. U blizini Budve nalazi se turistički centar Bečići.
Budva je promijenila mnoge osvajače, a najduže su se na području grada zadržali Mleci i Austrijanci, koji su napustili grad 1918. godine.
Budva je stara oko 2.500 godina i jedan je od najstarijih gradova na Jadranskom moru. Središte je crnogorskog turizma i poznata je po pješčanim plažama i arhitekturi.
Na popisu stanovništva 2011. godine općina Budva imala je 19.218 stanovnika, od čega u samoj Budvi 13.338.
Napomena: Nastala iz stare općine Budva koja nije mijenjala granice.
Broj stanovnika po popisima[1] | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2003 | 2011 |
687 | 812 | 1.349 | 2.550 | 4.684 | 7.178 | 10.918 | 13.338 |
|
|
|
Napomena: Oznaka Z predstavlja zaštićen podatak.
Budva | |
---|---|
1991[3] | 2003[4] |
ukupno: 7,178 ostali 18 (0,25%) neopredijeljeni 5 (0,06%) region. opr. 13 (0,18%) nepoznato 70 (0,97%)
|
ukupno: 10,918 ostali 68 (0,62%) neopredijeljeni 784 (7,18%) region. opr. 19 (0,17%) nepoznato 77 (0,70%) - (-%) - (-%) - (-%)
|
Vjera | 1991[5] |
---|---|
Pravoslavna | 6.216 (86,59%) |
Katolička | 249 (3,46%) |
Islamska | 111 (1,54%) |
Protestantska | 15 (0,20%) |
Proorijentalni kultovi | 2 (0,02%) |
Ostale vjeroispovijesti | 22 (0,30%) |
Vjernik je ali ne pripada nijednoj vjeroispovijesti | 12 (0,16%) |
Nije vjernik | 165 (2,29%) |
Nepoznato | 386 (5,37%) |
ukupno | 7.178 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.