From Wikipedia, the free encyclopedia
Plantaginaceae ili bokvice je porodica cvjetnica u redu Lamiales. Tipski rod je Plantago L..[3]
Porodica bokvicâ (Plantaginaceae) | |
---|---|
![]() Scoparia dulcis | |
Sistematika | |
Carstvo | Plantae |
Divizija | Angiosperms |
Razred | Eudicots |
Red | Asterids Lamiales |
Porodica | Plantaginaceae Juss.[1]
Sinonimi: |
U starijim naučnim podjelama bila je pominjana kao jedina porodica u redu Plantaginales, ali brojne filogenetičke studije koje je usaglasila Grupa za filogeniju angiospermi, tako da je ovaj takson uključen u Lamiales.
Ova porodica je obično ograničena na samo tri roda: Bougueria, Littorella i Plantago. Međutim, filogenetska istraživanja pokazala su da Plantaginaceae s.s. (sensu lato = u užem smislu riječi) treba svrstati u Scrophulariaceae (pri čemu stvorena grupa nije uključivala tipski rod te porodice, Scrophularia). Iako je najstarije poznato porodično ime Veronicaceae (1782), Plantaginaceae (1789) je konzervirano ime po Međunarodnom kodeksu botaničke nomenklature (ICBN) i na taj način ima prednost u odnosu na sve ranije nazive za porodicu, uključujući i rod "Plantago". Osim toga, ICBN ne daje pravo očuvanja naziva objavljenih prije 1789., čime se odbacuje Veronicaceae.
Ime Antirrhinaceae je predloženo za očuvanje na sastanku više predstavnika Plantaginaceae. U međuvremenu, Grupa za filogeniju angiospermi prihvatila je ime Plantaginaceae. Međutim, Olmstead (2003) je odlučio da koristi ime Veronicaceae, kasniji sinonim.
Plantaginaceae s.l. (s.l. = sensu lato = u širem smislu riječi) su raznolika, kosmopolitska porodica, čiji predstavnici uspijevaju uglavnom u umjerenim klimatima. Obuhvata zeljaste biljke, grmove i nekoliko vodenih biljaka sa korijenom (kao u rodu Callitriche). Budući da je tako raznolika, opisivanje ove porodice je teško.[4]
Listovi ovih biljaka su spiralno postavljeni, nasuprotni i jednostavno jedinstveni. Neobično za Lamiales je odsustvo vertikalne pregrade u glavama žljezdanih dlaka.
Struktura i oblik cvjetova su promjenljivi. U nekim rodovima su 4-dijelni (tj. sa 4 čašična lista i 4 latice), kao što su u rodu Aragoa (ali ovaj ima 5 čašičnih listova); drugi su 5-8-dijelni, kao što je rod Sibthorpia. Cvjetovi većine rodova su polisimetrični. Krunica je često dvousna. U nekim taksonima, androecij se razvija prije krunice.
Plod je kapsula koja puca u pregradi između ćelija.
Do danas je izdvojena grupa rodova koja uključuje i rod Lindernia[4][5] kao porodica Linderniaceae,[6] a Haston et al. 2007, prepoznali su je kao LAPG II ili "post-APG II porodicu".[7]
Proširena porodica Plantaginaceae uključuje 94 roda sa ukupno oko 1.900 vrsta.[8] Najveći rod je Veronica sa oko 450 vrsta. Veronica također uključuje i nekadašnje rodove Hebe, Parahebe i Synthyris. Svi rodovi Plantaginaceae su ranije bili uključeni u porodicu Scrophulariaceae, osim ako nije drugačije navedeno.
|
|
|
Iako GRIN mreža Lafuentea Lag. uključuje u granu Antirrhineae,[10] prema filogenetičkoj analizi Fernández-Mazuecosa i suradnika (2013)[21] bila je ustvari sestrinska grupa Antirrhineae, kao što je zabilježio i Albach (2005),[4] za sada se treba smatrati vangrupom.
|
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.