Bosanski književnik From Wikipedia, the free encyclopedia
Musa Ćazim Ćatić (Odžak, 12. mart 1878 – Tešanj, 6. april 1915) bio je bošnjački i hrvatski pjesnik.
Musa Ćazim Ćatić | |
---|---|
![]() | |
Rođenje | Odžak, Osmanlijsko Carstvo | 12. mart 1878.
Smrt | 6. april 1915 godina) Tešanj, Austro-Ugarska | (37
Nacionalnost | Bošnjak |
Rođen je 12. marta u Odžaku gdje je pohađao mekteb i osnovnu školu. Otac Hasan bio je maloposjednik,[1] a nakon očeve smrti i majčine preudaje seli se u Tešanj. Tamo uči brijački zanat, upisuje se u medresu i uči kod tešanjskog muftije Mesud efendije Smajlbegovića turski, arapski i perzijski jezik. Godine 1898. odlazi u Carigrad, gdje se upoznaje s Osmanom Đikićem, a slijedeće godine se vraća kući, nakon čega tri godine služi vojsku u Tuzli i Budimpešti. Nakon vojske ponovo odlazi u Carigrad, gdje pohađa medresu Mektebi numuci terekki, a zatim prelazi u gimnaziju.[2] Usljed finansijskih poteškoća, vraća se u Sarajevo i upisuje Šerijatsku sudačku školu. U ovom periodu piše za brojne listove, najviše za Behar. Nakon što je zbog boemskog života isključen iz internata, preuzima uredništvo Behara, diplomira i odlazi u Zagreb gdje upisuje Pravni fakultet, druži se s Matošem i Tinom. Godine 1910. vraća se u Bosnu, gdje u više mjesta (Bijeljina, Tešanj, Sarajevo) službuje da bi napokon preuzeo časopis Biser u Mostaru i u potpunosti se posvećuje spisateljskom radu. Piše pjesme, eseje, kritike, prevodi brojne studije i knjige za Kalajdžićevu Muslimansku biblioteku, među kojima je i Borba polumjeseca i krsta turskog autora Halila Halida (1913). Godine 1914. ponovo biva mobilisan, prebačen u Tuzlu, pa u Örkény u Mađarskoj. Vraćajući se u Oerkenyu s jedne zabave u kasarnu, pripit, pao je i ostao u snijegu gdje je kasnije nađen polusmrznut.[3] Tada se razbolio od tuberkuloze i poslije kratkog liječenja vraćen u Tešanj. U Tešnju mu je Ademaga Mešić pokušao pomoći dodijelivši mu posebnog doktora i svu ali Ćatić umire 6. aprila 1915, u 4 sata poslijepodne.[3]
Na njegovom mezaru u Tešnju stoji isklesano: "Ovdje leži pjesnik odličnoga dara, koji nije tražio časti ni šićara, već boemski živio i čuvenstveno pjevo, dok ga smrt ne doprati do ovog mezara." [4] Neke škole u Bosni i Hercegovini nose njegovo ime među kojima je i tešanjska Gimnazija "Musa Ćazim Ćatić".
Bio je pjesnik po vokaciji i emotivnoj strukturi koji je pjesnički doživljavao i maštovito sublimirao sve s čime je došao u dodir. Ćatićeva poezija bila je život, smisao postojanja, atmosfera stvarnosti i medij u kojem se kretao njegov duh.
Ćatićeva poetska tema smještena je, uglavnom, između dva pola: erotike po instinktu i misticizma po duhovnom nastojanju. Kombinacija ovih motiva ponekad se javljala sa određenim osjećajem duhovne nevolje, dok se ponekad sublimirala u obliku grijeha, života i pokajanja kako su ga vidjeli Epikur i Hajjam. Ipak mistika ga ipak nikada ne odvaja od stvarnosti i života; njegov misticizam, koji se oslanja na misticizam turskih i perzijskih pjesnika, odbacuje pesimistički eskapizam duha, slično Baudelaireu na kojeg se oslanja i Ćatić.
Ćatić je započeo u stilu svog prethodnika Safvet-bega Bašagića, standardiziranog, sa konvencionalnim instrumentima versifikacije i metrike, te ograničenim fondom metafora iz ženskih narodnih pjesama i istočnjačkih poetskih simbola. Ali ubrzo je ušao u ograničeno i nerazvijeno pjesničko naslijeđe koje ga okružuje, potaknuvši malu školu književnih sljedbenika koji će predstavljati drugu fazu u razvoju moderne bosanske poezije.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.