From Wikipedia, the free encyclopedia
Interfaza je najduži dio ćelijskog ciklusa. Metabolička aktivnost za vrijeme interfaze je jako visoka i tada ćelija obavlja niz fukcija u organizmu. Ćelija u interfazi povećava snabdijevanje proteinima, stvara više citoplazmatičnih organela (poput mitohondrija i ribosoma) i tako povećava svoju veličinu. Dupliciranje hromosoma se vrši u interfazi. Pretežno, interfaza traje devedeset posto (90%) ukupnog vremena trajanja ćelijskog ciklusa.[1]
U okviru interfaze, se mogu razlikovati tri perioda:
Ćelija tokom sve tri perioda raste. Međutim, dupliciranje hromosoma se obavlja u S-fazi. S je oznaka za sintezu DNK, tj. proces replikacije DNK. U početku S-faze, svaki hromosom se sastoji od jedne hromatide. Na kraju S-faze, poslije replikacije DNK, hromosomi se sastoje od dvije sestrinske hromatide. Ukratko, u interfazi ćelija raste (G₁), ujedno i duplicira svoje hromosome (S-faza), i još više raste dok se priprema za diobu ćelije (G₂).