baltofinska etnička grupa From Wikipedia, the free encyclopedia
Finci (finski: suomalaiset) su baltofinska etnička grupa porijeklom iz Finske.[26][27]
Finci Suomalaiset | |
---|---|
Ukupna populacija | |
c. 6.2–7 miliona[a] | |
Značajno stanovništvo u | |
![]() | |
![]() | 636.587[5] |
![]() | 156.045[6]–712.000[7] (uključujući Tornedale) |
![]() | 136.215[8] |
![]() | 127.600 (sa svim Karelima)[9] 34.300 (uključujući Ingrske Fince) |
![]() | 30.359[10] |
![]() | 16.000 (2002)[11] |
![]() | 15.000–60.000 (uključujući Šumske Fince i Kvene)[12][13] |
![]() | 15.000–30.000[14] |
![]() | 12.961 (2016)[15] (oko 40.000 privremenih stanovnika godišnje)[16] |
![]() | 8.260[17] |
![]() | 6.000 (2005)[11] |
![]() | 4.000[18] |
![]() | 3.800[19] |
![]() | 3.000[20] |
![]() | 3.000[21] |
![]() | 2.453 (2013)[22] |
![]() | 1.600[23] |
![]() | 1.500–2.000[24] |
Jezik | |
Finski | |
Vjera | |
Dominantno Luteranizam il nereligiozni[25] | |
Vezane etničke grupe | |
Ostali baltofinski narodi (posebno Šumski Finci, Ingrski Finci and Tornedali) |
Finci su tradicionalno podijeljeni u manje regijaalne skupine koje obuhvaćaju nekoliko zemalja koje graniče s Finskom. Također, neki od njih mogu se svrstati u zasebne etničke skupine, a ne kao podskupine Finaca. Tu spadaju Kveni i Šumski Finci u Norveškoj, Tornedali u Švedskoj i Ingrski Finci u Rusiji.
Danas u svijetu živi oko 6 do 7 miliona etničkih Finca i njihovih potomaka, a većina njih živi u matičnoj Finskoj i okolnim zemljama, posebno u Švedskoj, Rusiji i Norveškoj. Prekomorska finska dijaspora postoji u zemljama Amerike i Okeanije, a stanovništvo je uglavnom imigrantskog porijekla, s većim brojem u Australiji, Kanadi, Novom Zelandu, Brazilu i Sjedinjenim Američkim Državama.
Finski je jezik kojim govore Finci, usko je povezan s drugim baltofinskim jezicima, kao što su estonski i karelijanski. Finski jezici su podgrupa veće uralske porodice jezika koja uključuje i mađarski. Ti jezici se znatno razlikuju od većine drugih jezika koji se govore u Evropi, a koji pripadaju indoevropskoj porodici jezika.
Arheološki podaci ukazuju na širenje kulturnih utjecaja iz mnogih izvora, od jugoistoka do jugozapada, s postepenim razvojem. Ne postoji jasan obrazac o porijeklu Finskog naroda, ali postoji kontinuitet u arheološkim nalazima.[29]
Poljoprivreda uz ribarstvo i lov, bila je uobičajen način življena među Fincima. Metoda u poljoprivredi posijeci-i-spali se praktikovala na istoku zemlje prekrivenom šumom sve do 19. vijeka. Poljoprivreda, zajedno sa jezikom, razlikuje Fince od Laponaca, koji su duže zadržali lovački način života. Nakon industrijalizacije i modernizacije Finske, većina Finaca živi u urbanim centrima i zaposlena u modernim uslužnim i proizvodnim zanimanjima, a poljoprivreda je postala neznatan element.
Kršćanstvo se proširilo na Finsku u Srednjem vijeku zamijenivši finsko paganstvo, koje će vremenom izumrijeti. Finsko paganstvo kombinovalo je različite slojeve finskog, norveškog, germanskog i baltičkog paganstva.