Dubrovačko građanstvo je oznaka jednog društvenog sloja u Dubrovniku. Podjela na građane i plemstvo je bila osnova društvene strukture srednjovjekovnog Dubrovnika. Pored ova dva osnovna sloja postojali su i drugi, nazivani slojevima na margini društva (ubogi, siromašni i dr.).
Plemstvo je imalo sva politička prava u rukovođenju državom. Građani su pripadali državi, imali ekonomsku moć, ali ne i mogućnost da učestvuju u upravljaju državom kroz postojeće organe političke vlasti (Knez, dužd, Veliko vijeće, Malo vijeće, Vijeće umoljenih). Građani su imali svoja udruženja, korporacije koje su nazivane bratovštine. Najpoznatije su Antunini i Lazarini. Kroz njih su građani štitili svoje interese, nastojeći da zaštite svoja poslovanja a najčešće na karitativnoj osnovi. Ponekad njihova djelatnost liči na politički izraz. Dubrovački građani nisu mogli ulaziti u srodstvo sa plemstvom, a ni obrnuto. U vanrednim prilikama (požar, kuga) kada je plemstvo bilo ugroženo, ono je dopuštalo da pojedini rodovi građana postanu vlastelom. U normalnim okolnostima, mada je bilo građana koji su bili bogatiji od pojedine vlastele, to nije bilo dopušteno. Status dubrovačkog građanina omogućavao je Dubrovčanima sve privilegije u inostranstvu u zemljama sa kojima je Dubrovnik imao ugovore o privilegovanoj trgovini.
Zato su u srednjovjekovnoj Bosni brojni domaći trgovci nastojali da dođu do dubrovačkog građanstva kako bi lakše obavljali svoje poslove i time imali veću mogućnost zarade. Pored ekonomskog faktora, koji je bio u interesu Dubrovčana, postojali su i politički motivi za sticanje građanstva. Sve one političke faktore u Bosni koji su mogli da potpomognu dubrovačke interese, Dubrovčani su primali za svoje građane (vladari, velmože i vlastela). Tako su dubrovačko građanstvo stekli Božićko Vukčić iz Srebrenice [1], Rodin Butković iz Slivna [2], Jurko Matulinović iz Podkučlata [3],
Marko Matulinović iz Podkučlata [4], Božićko Bogojević iz Srebrenice [5], Radoje Ratković iz Bosne [6], braća Hranislav i Pribislav Veseoković iz Bosne [7], čuveni knez Pavle Radinović iz loze vlastele Pavlovići [8], Velin Gojsalić iz Drijeva [9], Gruban Lehović iz Bosne [10],
Živko Ivanović Ligatica iz Srebrenice [11], Putnik Vukčić iz Srebrenice [12] i drugi. Bilo je i Bosanca koji su, pored građanstva dobijali i poziciju dubrovačkih plemića.
„Bosigicho Vochzich de Seberniza (!)in ipso minori consilio receptus fuit et creatus in civem civitatis Ragusii cum honoribus omnibus et ali is debitis et soli tis. Qui Bosigicho in ipso consilio iuravit ad sancta Dei evangelia manu tactis scripturis bonam civilitatem et fidelitatem regimini et dominationi Ragusii et quod pro postea perpetuo tractabit bona fide bona Ragusii et merchatorum Ragusii etc.“ (14. januar 1395. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 51.
Rodin Budchovich de Slievni in minori conscilio more sollito congregata receptus et creatus fuit in civem Ragusii cum modis, condicionibus, prerogativis, honoribus et oneribus quibus sunt alii Sclavi creati cives Ragusii. Qui Rodin acceptavit et iuravit esse fidelis civis et hobediens regimenti Ragusii et facere et substinere quecumque honora civitatis prout alii cives Ragusii.“ (13. januar 1396. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 107.
„Die XII februarii 1396. Iurchus Matullinovich habitator Subchuçullath in minori conscilio more sollito congregato factus et receptus fuit in civem Ragusinum prout sunt alii Sclavi in cives Ragusinos recepti et creati.“ (12. februar 1396. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 110.
„Marchus Matulinovich de Suchuzlat in dicto minori consilio creatus et acceptus fuit in civem civitatis Ragusii cum modis, condictionibus, honoribus et omnibus consuetis prout sunt alii Sclavi. Qui Marchus ibidem promisit et iuravit ad Sancta Dei evangelia manu tactis scripturis quod perpetuo erit obediens et fidelis regimini Ragusii, ac toto suo passe erit favorabilis civitati Ragusii, et bene tractabit cives et mercatores Ragusinos tanquam bonus civis.“ (9. mart 1396.godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 115-116.
„Bosichius Bogoevich de Sreberniça in dicto minori conscilio receptus fuit in civem Ragusii cum omnibus honoribus et oneribus quibus sunt alii cives Ragusii. Qui iuravit esse fidelis civis et defendere honorem et statum civitatis et regiminis Ragusii et facere omnes factiones civitatis prout tenentur facere alii cives“. (8. juli 1396. godine) Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 130-131.
„Die XXV septembris. Radoe Ratchovich de Bossna in dicto minori consilio electus et creatus fuit in civem civitatis Ragusii, ipso Radoe habitante in Ragusio, cum modis, oneribus et honoribus quibus alii similes creati sunt in cives nostros. Et iuravit modo consueto fidelitatem et obedientiam dominationi Ragusii corpore tactis scripturis coram ipso domino rectore et consilio“ (25. septembar 1396.godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 137.
„Cranislavo et Pribislavo Veselchovich fratres de Bossna habitatores Ragusii in dicto minori consilio electi et creati fuerunt in cives civitatis Ragusii cum modis, condicionibus, honoribus et oneribus consuetis. Qui Cranislavo et Pribislavo in ipso minori con silio et coram domino rectore et consilio et in eorum manibus etc. acceptaverunt et iuraverunt ad Sancta Dei evangelia manibus tactis scripturis separatim fidelitatem et obedientiam dominationi Ragusii more salito.“ (10. oktobar 1396. godine) Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 138-139.
„Die XXIIII marcii. In minori conscilio more sollito congregato captum fuit de recipiendo in civem civitatis nostri comitem Paulum et de faciendo eidem literas citatinancie in pergamena cum illis clausulis et sollempnitatibus quibus recepti fuerunt alii nobiles de Bossina et concesse litere citatinancie cum bula pendenti. Item in dicto minori conscilio captum fuit de mittendo de voluntate unum nobilem nostrum Raguseum ad dominum comitem Paulum ad recipiendum sacramentum ab eo et de dando ipsi nobili pro expensis suis et illorum quos secum ducet yperperos decem. Item in dicto conscilio captum fuit de mittendo per dictum nobilem aliquem donum usque ad valorem perperorum decem. Ser Raphael de Goçiis in dicto minori conscilio ellectus fuit ad eundum ad dictum comitem Paulum pro predictis.“ (24. mart 1397. godine) Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 174-175.
„Velin Goysalich habitator Narenti in ipso minori consilio electus et creatus fuit in civem civitatis Ragusii cum oneribus, honoribus et consuetudinibus consuetis. Qui iuravit civilitatem ibidem more consueto et fidelitatem et legalitatem regimini Ragusii etc.“ (22. maj 1397. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 194.
„Die XVIII iunii 1397, indictione V. Gruban Lechovich de Bossina in minori conscilio more sollito congregato fuit receptus et factus in civem Ragusii ad omnes honores, prerogativas et onera civitatis prout sunt alii cives Ragusii. Qui iuravit esse fidelis ci vis et ubique manutenere honorem et bonum statum civitatis et civium Ragusii.“ (18. juni 1397. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 199.
„Die suprascripto XXVI iunii 1397. Item in ipso minori consilio more solito congregato Zivcho Ivanovich Ligatiza de Sreberniza electus et creatus fuit in civem civitatis Ragusii cum omnibus honoribus, privilegiis et ordinibus consuetis more solito. Qui Zivcho iuravit civilitatem et obedientiam dominacioni Ragusii et tractare unde suo posse quoscumque cives et honores Ragusii etc.“ (26. juni 1397. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 200.
„Putnich Vochzich de Sreberniza in ipso minori consilio more solito congregato acceptus, electus et creatus fuit in civem civitatis Ragusii cum honoribus, oneribus, consuetudinibus et condictionibus consuetis more solito. Qui iuravit fidelitatem et obedientiam et bonam civilitatem in manibus prefati domini rectoris et consilii et quod erit prepetuo legalis dominationi et regimini Ragusii.“ (16.juli 1397. godine), Izvor: Odluke dubrovačkih vijeća 1395-1397 (priredila Nella Lonza), Zavod za povijesne znanosti HAZU u Dubrovniku, Posebna izdanja, Monumenta historica Ragusina X, Zagreb-Dubrovnik 2011, 202-203.